SZAKOSZTÁLYI ÜGYEK. 



191 



I) A nomenklatúra ügyének tanulmá- 

 nyozására 1901. évi mdrczius 13 ikán tar- 

 tott ülésén kiküldött bizottság (D e g e n, 

 F i 1 a r s z k y, I s t v á n f f i) a jövő ülé- 

 sek valamelyikén egészíttessék ki : 



a) A szakosztály azon tagjaival, a kik- 

 nek az 1905. évi wieni nemzetközi bota- 

 nikai kongresszus szabályzata értelmében 

 a nomenklatúra kérdésében szavazati jo- 

 guk van, tehát a nemzetközi nomenklatúra- 

 bizottság magyar tagjaival, az esetleges 

 javaslatok szerzőivel és a hazai tudomá- 

 nyos intezetek és társulatok képviselőivel, 

 a kikre ezen testületek szavazási jogukat 

 át fogják ruházni. 



b) A szakosztály mindazon tagjaival, 

 a kik a botanikai nomenklatúra kérdései- 

 vel már is foglalkoztak, súlyt helyezve 

 arra, hogy a botanikának lehetőleg min- 

 den ágazata képviselve legj'en. 



II) Ezen kiegészített bizottság működé- 

 sét ez őszön kezdje meg. Első sorban az 

 lesz a teendő, hogy egy erre alkalmas 

 (kellő irodalommal rendelkező) helyen, 

 pontról pontra áttanulmányozza az új no- 

 menklatúra szabályzatnak alapját tevő 18G7. 

 évi párisi nemzetközi botanikai kongrcsz- 

 szuson elfogadott »Lois de la nomencla- 

 ture botanique«-ot, különös tekintettel a 

 nemzetközi bizottságnak 4. sz. alatt közzé- 

 tett 9 kérdőpontjára, az 1904. évi június 

 30-ikáig benyújtandó esetleges javaslato- 

 kat és pótlásokat szavazással megállapítja, 

 azután az elfogadott javaslatokról a szak- 

 osztály egészének jelentest tesz ; a szak- 

 osztály viszont gondoskodik arról, hogy 

 az esetleges javaslatok az előírt 60 példá- 

 ban franczia nyelven, az indokolásuk pe- 

 dig franczia, német, angol vagy o'asz 

 nyelven szintén 60 példában az említett 

 határidőn belül kinyomattassék és a ja- 

 vaslatok összeszerkesztésével megbízott 

 Briquet János úrnak Genfbe kül- 

 dessék. 



III) Ezei bizottság állandfj működésben 

 marad addig, míg az 1905. év elején 

 Briquet szerkesztésében megjelenő no- 

 menklatura-szubályzat új tervezete meg- 

 jelenik, ezt újra pontról pontra behatóan 

 letárgyalja és a tárgyalás eredményéről a 

 szakosztálynak jelentést tesz, t, i. bejelenti, 

 hogy mely javaslatnak vagy pótlásnak el- 

 fogadását és melyiknek visszautasítását 

 tartja kívánatosnak. 



A szakosztály ezen előterjesztett javasla- 

 tokat egyhangúlag elfogadta. 



3. D e g e n Árpád bemutatja a buda- 

 pesti m. kir. állami Vetőmagvizsgáló .Állo- 

 más kiadásában megjelenő y>Magvar füvek' 

 ,'^yíijiciiuiiyc«-nek It. és III. kötetét. 



Kiemeli azt a buzgóságot és rendkívüli 

 szorgalmat, melyet a nevezett intézet ha- 

 zánk Graminea növényzetének kikutatása 

 és széles körökben való ismertetése körül 

 kifejt és felhívja a szakosztály figyelmét 

 a Calamagrosiis. Sesleria és Atropis gé- 

 nuszok majdnem teljes gyűjteményére, me- 

 lyeknek kifogástalanul gyűjtött és szárí- 

 tott példái a bemutatott kötetekben fog- 

 lalvák. 



A mű kiadása folyamán követett no- 

 menklatúrára vonatkozó magyarázó meg- 

 jegyzések után köszönetet mond Wais- 

 becker Antal vasmegyei főorvos, F i- 

 1 a r s z k y Nándor, P e r 1 a k y Gá- 

 bor és P o r c i u s F 1 (') r i s uraknak, a 

 kik önzetlen módon támogatták e vállala- 

 tot és végül Hackel Ede szt. pölteni 

 tanár úrnak, a ki a meghatározások reví- 

 ziójának terhes munkáját elvállalta. 



4. Fenyő Béla ».'\datok a rézgálicz 

 növényélettani hatásának tanulmányozásá- 

 hoz* czímű előadásában ismertette mind- 

 azokat a hatásokat, melyeket a rézgáliczos 

 folyadékok a kísérletezésre használt kü- 

 lönböző természetű növényekre gyakorolt : 

 Hllőzetes megfigyelésül víztenyészetben és 

 talajban tanulmányozta a réz hatását, mely 

 víztenyészetben 8 — 10 milligramm rézgá- 

 licz tartalomnál (pro 1 liter) a növényre 

 föltétlenül ölő hatiisú volt. Talajban a réz- 

 tartalom, hacsak túlnagy mennyiségben 

 nincs jelen, nem árt. Réz a gyökereken 

 bejuthat. A kísérletek voltaképpeni czélja a 

 permetezés élettani hatásának a legkülön- 

 bözőbb növényeken való megállapításán 

 kívül a hatás okának kiderítése volt. 

 A talajban végzett kísérletek eloszlattak 

 minden aggodalmat, hogy a permetezéskor 

 lepergő folyadék befolyásolná az ered- 

 ményt. A. permetezési kísérletek eredménj'e 

 a következőkben iíyilv;inult. A rézgálicz- 

 oldat és bordeauxi-i folyadékkal permete- 

 zés a növényekre általában jótékony, köz- 

 vetlen élettani hatást gyakorol, még pedig : 



a) a chlorophyll-tartalom gyarapodik, 

 h) az áthasonító tevékenység níivekedik, 

 r) a kipiirolgás növekedik. 



