192 



SZAKOSZTÁLYI ÜGYEK. 



A permetezett levelek szöveteiben a per- 

 metezés változást nem idéz elő. Miután 

 mindezt eddig csak a szőlőn és a burgo- 

 nyán mutatták ki nagyban, fenti kísérletek 

 a föltevést minden magasabb rendű nö- 

 vényre általánosilották. A vizsgálatok fő 

 eredménye a réz kimutatása a levél szö- 

 veteiben volt, mely csak az epidermisen 

 át juthatott be. Eddigi, szőlővel és burgo- 

 nyával végzett kísérletek ellentétes ered- 

 ményt adtak, csupán T s c h i r c h állítja, 

 hogy réz az epidermisen át is kijuthat, 

 viszont ő ezt az állítást nem bizonyítja. 

 Az é'etfolyamatokat Fenyő szerint a be- 

 jutott minimális rézmennyiség befolyá- 

 solja, mely, mint minden méreg, rend- 

 kívül híg, oldatban jótékony ingerként hat. 



5. Kovács Lajos ».Az anthokyan 

 chemiai tulajdonságai, physiologiai szerepe 

 és keletkezésének okai« czímű doktori 

 disszertáczióját Varga Oszkár ismer- 

 tette. Kovács összefoglalta mindazokat 

 az ismereteket, melyek a jelzett tárgyra vo- 

 natkoznak és ezeket a saját vizsgálatainak 

 eredményeivel kibővítette ; főleg az antho- 

 kyan chemiai tulajdonságaival foglalkozott 

 és az ez irányban tett kísérletei alapján 



v e r t o n-nal egyezően arra a meggyő- 

 ződésre jutott, hogy az anthokyan glyco- 

 sid, melynek egyik alkot<')része a szőlő- 

 czukor. 



6. Ordódy Lajos »Hazai növények 

 rostjaiból készült ipari czikkckel« F i a- 



1 o Av s k i Lajos mutatta be. Az angol 

 gyarmatokból szállított juta vag}' dsut 

 eléggé ismeretes hiíncsát Ordódy hazai 

 háncs és rostneműekkel pótolhatja. Talál- 

 mányával a fűz vesszejének háncsából, a 

 kukoricza csövét bc'.akaró leveleinek és a 

 keskenylevelű gyékény leveleinek kifeszítő 

 szívós rostszálaiból áztatás, csávázás vagy 

 lúgozással rövid idő alatt alkalmas szöszt 

 készít. Ezt nyersen és gerbenezelten mó- 

 Iringjaiban, nyüst- és bordaszálakban, a 

 belőlök készített kötelekben, vásznakban, 

 a hulladéknak csomagolásra alkalmas cse- 

 pűjében vagy kóczában, papirosra való 



pépjében, merített és géppel készített nyers 

 és enyvezett papirosában a bemutató szem- 

 léltette. A bemutatott tárgyak általános 

 érdeklődést keltettek. A rákövetkező eszme- 

 cserében Klein elnök a hatvanas évek- 

 ben bemutatott Auer-féle kukoriczaszövc- 

 tekre emlékeztetett, melyek mintáit a mű- 

 egyetemi növénytani intézet ' gyűjteményei 

 közt őrzi. 



7. Schilberszky Károly »A 

 szőlőszár szalagosodásának sajátságos ese- 

 téről* sz Iván, bemutat egy szőlőtókét, 

 melynek növekedése folyamán a fasciatio 

 spiralismussal párosult. 



8. Tuzson János >>A bélsugarak 

 sejtfalának csavaros szerkezetéről* szóló 

 értekezését Klein Gyula terjesztette a 

 szakosztály elé. Tuzson azt találta, 

 hogy ha bükkfadarabot tangentialis irány- 

 ban elhasítunk és a szakítási fölületen a 

 bélsugarak keresztmetszetét vizsgáljuk, ak- 

 kor látjuk, hogy a bélsugarakból csava- 

 rosán haladó szalagok erednek, melyek a 

 bélsugársejtek belsejéből a szakítás követ- 

 keztében húzódtak ki. A szalagoknak sza- 

 bályos csavarvonalban történő lefejtődése 

 kétségen kívül arra mutat, hogy a csava- 

 ros szerkezetnek az érintetlen sejtfalban 

 is meg kell lennie. A bükkfán kívül ez a 

 csavaros szerkezet több más fanemen is 

 észle]h3tő. 



9. Schilberszky Károly szak- 

 osztályi jegyző jelenti, hogy a kongresz- 

 szus végrehajtó bizottságának tájékoztató 

 nyilatkozata szerint az 1905. évi nemztt- 

 kózi botanikai kongresszus többi között 

 tanulmányi kirándulást tervez hazánk te- 

 rületére is, valamely növényzetileg jellemző 

 vidéknek a fölkeresése és tudományos in- 

 tézményeink megszemléléie czéljából. 



A szakosztály a megejtett eszmecsere 

 után bizottságot küld ki, mely e kirándu- 

 lás módozatait állapítsa meg és annak 

 idején a szakosztálynak erről jelentést te- 

 gyen. A bizottság tagjai : a iisztikar. D e- 

 g e n Á r j? á d, F i 1 a r s z k y Nándor 

 és M á g ó c s y-D i e t z Sándor. 



