9 



rodslaaende, umaadelig lange Ranker Tavle 1 kan give en 

 ganske god Forestiiling. Fotografiet er taget paa Sydkysten 

 af St. Croix, Skoven i Baggrunden er Hippomane Mancinella. 



Dette Forhold er ogsaa fremhtevet af Warming*), der 

 gj0r opmaerksom paa, at denne Forskjel raellem vore Klit- 

 planter og de tropiske vistnok maa saettes i Forbindelse med, 

 atSandet der sjseldent fyger, hvorfor Planterne ikke er udsatte 

 for at tilsandes, medens vore derimod stadig blive daekkede 

 af Sandet, ja endog som bekjendt fordre dette for at trives 

 frodigt. 



Med Hensyn til de her nsevnte Sandstrandsplanters 

 Bladanatomi henvises til Warmings Halofytstudier, hvor de 

 fleste Arter ere udforligt omtalte og afbildede^). Canavalia 

 ohtiisifolia DC. er imidlertid kun ganske kort onitalt der, og 

 da den fremviser enkelte Ejendommeligheder , skal den her 

 gjores til Gjenstand for en lidt naermere Unders0gelse. 



Fig. 1. Canavalia obtusifolia DC. 



A. Tvsersnit af Blad. B. Oversidens Overhud. kr. Gelle med Krystal. 



C. Undersidens Overhud. i>. Sta^rkere forsLorrede Celler med Krystaller. 



E. Tvfeisnit af kiystalforende Celler. F. Tvaersnit af Spalteaabning. 



1) Plantesamfund pag. 259—60 og Halofytstudier 177—78. 



'') Ipom<ea pes capree saaledes S. 178 og 198 (Anatomi) , Sesuvium 

 portulacastrum S. 180 og 211, Canavalia obtusifolia S. 188, Diodia 

 raclicans S. 188, Cakile (eqiialis S. 201, Heliotropium curassavicum 

 S. 202, H. fruticosum S. 219, Euphorbia buxifolia S. 222, Porhdaca 

 oleracea S.223, Philoxerus vermiculatus S.224, Sporobolus virginicus 

 ■ S. 227, Stenotaphrum americaniim S. 228, Cynodon Dactylon S. 228. 



