215 



fru^Hbare Liv, der udgik fra Tyskland, var ikke ret begyndt. 

 Hugo V. Mohl havde ganske vist nylig begyndt sin Virksom- 

 hed, men Schleidens „Grundzuge der wissenschaftlichen Bo- 

 tanik" , der bragte R0re i Datidens Stagnuni , kom forst i 

 Fyrrerne, ligeledes Botanische Zeitung, der begyndte at ud- 

 komme 1843, og i dette Aarti traadte ogsaa forst Niigeli 

 frem. Naar dertil kommer Paavirkningen af Hornemann og 

 den fra Barnsben af plejede Sands for den omgivende Natur, 

 maatte det konime ret naturligt, at Lange lige som sine Tids- 

 fseller, f. Ex. Drejer, Liebrnann og Kamphovener, kom ind 

 paa floristisk og beskrivende Botanik. hvorpaa bans Evner 

 viste sig at vsere saa godt anlagte. 



Det fbrste Spor, jeg fmder af Lange i Literaturen, er i 

 Drejers Flora excursoria hafniensis (1838), hvor ban naevnes 

 i Fortalen mellem de bidragydende, og f0rste Gang, ban 

 traeder from som Forfatter, turde voere i Kreyers Natur- 

 bistorisk Tidsskrift, 3. Bind, 1840, dette fornojelige Tidsskrift, 

 hvor Datidens vaagnende Sans for vort Fsedrelands Fauna 

 og Flora fandt Plads for sine Meddelelser, hvor L0ve og 

 Lam grsessede fredehgt ved hinandens Side — til en Tid, 

 saa laenge visse skarpe Modsaetninger endnu ikke vare traadte 

 frem og den uhelbredelige Rabies Zoologorum endnu ikke 

 var konimet til Udbrud, I Forening med V. Strom publi- 

 cerede ban her „Naturhistoriske Meddelelser fra et Selskab", 

 der senere efterfulgtes af „Biclrag til den danske Flora for 

 Aarene 1841—42" i samme Tidsskrifts 4de Bd., 1844. Her- 

 efter fulgte forskjellige Meddelelser, vedrorende den danske 

 Flora, saaledes om Vegetationen paa Lolland og Falster 

 (Kroyer, Nat. T. 2. R. l.Bd. 1844—45), indtil ban slog sit 

 Hovedslag med Udgivelsen af „Haandbog i den danske Flora '^ 

 1850—51. 



Den yngre og yngste Generation vil maaske neppe have 

 saa let ved at ssette sig ind i Betydningen af dette Vserk for 

 alle dem, der interesserede sig for Danmarks Plantevsext, og 

 man vil idetbele maaske vsere tilb0Jelig til at undervurdere 



