224 



For at faa det fulde Indtryk af Prof. Lange skulde vi 

 egentlig ogsaa se ham i bans Hjem, hvor vi i de ovenstaaende 

 Linier netop bar kigget indenfor, men vi maa i denne Skitse 

 nojes med den Antydning, at Hjemmet horte til de bedste, 

 hvor ban med sin Hustru — ban var 1856 bleven gift med 

 en Datter af sin Morbroder, Lektor J. H. Bredsdorff i Soro 

 — og sine Born levede et lykkeligt Familieliv , og bvor der 

 tillige var en bjertelig Forstaaelse af og Sympatbi med bans 

 Livsgjerning. En Ting tor vi ogsaa nok, uden at vsere in- 

 diskrete, robe, at det var et i rigtig god Forstand gtestfrit 

 Hjem. Til Billedet af dette borer forresten ogsaa Rammen, 

 ikke blot Vieggene — Familien talte flere Kmistnere — men 

 ogsaa Haven om Huset med en Rigdom af Planter, Trseer 

 og Buske, Sirplanter og indplantede vildtvoxende danske 

 Planter, en Fylde — vel tildels paa det regelrettes og gartner- 

 msessiges Bekostning — af Former, som neppe noget andet 

 kjobenhavnsk Haveareal af samme Storrelse kundo opvise. 

 L. meddelte med stor Gleede andre af sine smukke Sager, 

 naar ban bavde faaet noget rigtig godt, og ban interesserede 

 sig meget for at faa danske Planter anvendte som Sirplanter. 



Billedet af L. vilde vaere ufuldstEendigt, bvis vi ikke endnu 

 mindedes et Trsek bos bam , der var staerkt fremtrsedende ; 

 det var bans gode danske Sindelag, der paa mange Maader 

 gav sig Udslag, og f. Ex. i sin Tid ikke tillod bam at tie, da 

 en preussisk Militeerlsege, der bavde deltaget i Felttoget 1864, 

 lod baant, i en Afbandling i et tysk Tidsskrift, om den tid- 

 ligere Bebandling af Slesvigs Flora, bl. a. med saadanne 

 Kraftadtryk, citerede af L., som: „Deutscbe Intelligenz und 

 deutscbe Tbatkraft werden bier boffentlieb bald Mancbes 

 bessern". Han fik baade Isest og paaskrevet, d. v. s. paavist 

 Fejl og Misforstaaelser samt de latterligste Dumbeder (Bot. 

 Tidsskr. 1. Bd.). L. syntes overbovedet at staa engelske og 

 franske Botanikere ngermere end tyske, bvilket vel dels bsenger 

 sammen med bans sasrlige Arbejdsretning , dels med bans 

 Opbold i Paris, bvor ban fik Lejligbed til at stifte personligt 



