40 



de af S chilli per ') omtalte og afbildede af Avicennia 

 tomentosa ; dog er den 0verste glatte Del af Kimstsenglen her 

 storre. Schimper' skriver, at i Reglen aabne Frugterne sig 

 paa Trseerne; de faa, vi have pkikket af Tra;erne selv, vare 

 dog ikke sprungne op. Som af Schimper fremhsevet, har 

 Kimplanten 2 store, kjedfulde, i hinanden foldede Kiniblade; 

 Kimstsenglens nederste Halvdel er tset besat med ret lange 

 Haar, der tjene til at fasthoefte Planten. Hovedroden udvikles 

 ikke, derimod fremkominer tidlig et Antal (5 — 6) Sider0dder. 

 Kimbladets Anatomi er i Korthed f0lgende. Et Tvaersnit 

 viser et Mesofyl, der belt igjemiem er dannet af rimdagtige 

 Geller med smaa Intercellulserrum ; Stivelse findes rigelig. 

 Overhudscellerne ere ret smaa, og Ydervseggen ikke sserlig 

 tyk; sete fra oven ere de retlinet polygonale. Paa begge 

 Bladets Sider findes nedssenkede Kirtelhaar af den ssedvanlige 

 Bygning. Spalteaabninger findes derimod kmi paa Under- 

 siden og i meget ringe Antal. 



Laguncidaria racemosa G. 



Er i Almindelighed kun et lavere Trai eller maaske 

 snarere blot at betragte som en stor Busk paa 3 — 4 Metres 

 Hojde (paa Tavle 8 ses til hojre foroven en lille Laguncularia- 

 Busk og paa Tavle 9 til venstre et Brudstykke). De ret 

 tykke Blade have en graagron Farve, ere kantstillede, iioget 

 opadrettede, ovale og helrandede. Naar de holdes op mod 

 Lyset, ses en Del m0rke Prikker, der skyldes ejendommelige 

 Kirteldannelser , der nedenfor nsermere skuUe onitales 

 (Fig. 22 L) ; paa Stilken findes teet "v^d Bladpladens Begyndelse 

 2 Kirtler (Fig, 236^). I Knoplejet ere Bladene indruUede. Som 

 alt ovenfor nsevnt, har Laguncidaria ligesom Avicennia nega- 

 tivt geotropiske R0dder: de, som jeg har set i dansk 

 Vestindien , vare smaa og ragede i Almindelighed kun 

 nogle faa Centimeter op af Dyndet. De vare af en lys 



'J Schimper: Die indo-inalayische Strandflora pag. 56, tab. 6, fig. 4— 8. 



