55 



findes yderst eii Roekke Bhizophora og indenfor den Avicennia 

 og Laguncularia; men hvor der er lavt Vand, ses ogsaa 

 disse belt ude ved Vandet, der her aldrig vil kunne blive 

 videre oprort. Ogsaa Conocarpus erecta findes hist og her. 

 Umiddelbarl indenfor Mangrovevegetationen haever Landet 

 sig, og Bakkerne ere bevoxede med Cro^o«-Krat, hvori tah'ige 

 Agaver og Kaktus. Under Mangrovetrseerne er Mudderet i 

 Almindelighed uden nogensonihelst Vegetation; hvor der er 

 lidt lysere, ses dog af og til Batis maritima, Heliotropium 

 curassavicum , Herpestis Momiieria o. a. Derimod er der 

 hyppig en stor Maengde af „Aspargesr0dder" fra ofte ret fjaernt 

 staaende Avicennier; Laguncularia' s Luftrodder ere mindre, 

 mere forgrenede, mere uregelnjaessige baade i deres Form og 

 Forekomst (ikke i de oftest lige Rader som Avicennia'^) 

 og fJEerne sig ikke saa langt fra Traeet, 



I Vandet finder man paa Mangroveredderne en tset Be- 

 voxning af tah-ige brogetfarvede Alger. Saaledes beklseder 

 den elegante lille Caulerpa verticillata ofte Mangroverodderne 

 med et merkegront, blodt Daskke og indblandede i dette ses af 

 andre Gronalger Bnjopsis plumosa, Codium tomentosum, af 

 Rodalger navnlig Bostri/chium- og Acanthophora-Aviei\ Cate- 

 nella Opuntia etc. 



Paa Bunden ude i Lagunen optrsede foruden den 

 ovennaevnte Penicillus flere Arter af Caulerpa (plumaris, crassi- 

 folia var. niexicana, JiDnperifolia) , der krybe rundt i det 

 bl0de Dynd og ofte ere mange Alen lange, endvidere Uclotea 

 flahellata og flere Halimeda-kviev ( Tuna , tridentata etc.). 

 Af Fanerogamer er der kun faa, jeg bar i Laguner kun 

 fundet Halophila Engelmanni. 



En anden Lagune, som jeg ligeledes flere Gange bar be- 

 S0gt, er den store Lagune paa 0stenden af St. Thomas (se 

 Tavle 5). Den er ligesom Ghristianssteds Lagune omgiven af 

 crotonkleedte Hojder; men det lavere, sumpede Terraen er 

 oftest temmelig bredt. Lagunen staar i ret aaben Forbindelse 

 med Havet, og Vandet er derfor mere uroligt, hvorfor ogsaa 



