66 



Sag i Betragtning , nemlig Forekomsten af aegte Halvbuske. 

 Hvis der findes saadanne, altsaa Planter, hvis Skud aarlig delvis 

 d0 bort og erstattes af nye, der skyde frem fra nedre for- 

 vedede Dele, saa maa det ogsaa antages, at eenaarige Planter 

 kunne forekomme; thi saa er det givet, at Livsbetingelserne 

 kunne blive saa daarlige, at unge, mindre forvedede Skud 

 maa do, og derfraf falder det naturligt at slutte, at urteagtige 

 eller lidet forvedede Planter ogsaa maa do. 



Men af typiske Halvbuske ved jeg ingen at naevne, — 

 ved nojagtigere Undersogelser vil der dog maaske kunne 

 fmdes nogle. 



Sluttelig maa det bemserkes, at Mosser manglede nsesten 

 fuldstsendig i Krattet; ngesten overalt skinnede den nogne, 

 stenede, rodbrune Bund gjennem det tynde Vegetationsdsekke. 



Om Saftplanterne er der ikke meget at sige. 



Agave americana L. og Fourcroya gigantea Vent, (den 

 forste med, den sidste uden Torne langs Bladranden) fore- 

 kom almindelig ; et enkelt Blad kunde vsere over 1 M. langt. 

 Ikke sjseldent saas Exemplarer med Blomsterstande , som 

 havde blomstret eller skulde til at blomstre, thi Blomstrings- 

 tiden synes at vsere den samme for alle Planter: i Slut- 

 ningen af Januar, lige inden vi rejste hjem, naaede vi netop 

 at se de forste Blomster. 



Den oftere omtalte Bromelia Pinguin var en af de al- 

 mindeligste Planter; den bar ligesom Agaven en Roset af 

 lange Blade ved Jorden, men disse ere smallere, mindre 

 kjodfulde og mere tornede. 



Cacteerne optraadte her langtfra i en saadan Fylde som 

 i de torre Krat paa St. Croix, dog vare isser den store Sojle- 

 kaktus (Cereus floccosus Hort. Ber.), Opuntia Tuna Mill, og 

 den lille Op. humilis meget almindelige. 



Li an erne derimod vare her forholdsvis stserkt repree- 

 senterede. Bignonia unguis L. klatrede op ad Traestammerne, 

 holdende sig fast med sine „Kl0er" , smaa Kroge, af hvilke 

 hvert Blad danner tre; desvaerre saa vi den intetsteds blom- 



