249 



Vogastapi saenker sig ganske jaevnt mod Vest til Njarci- 

 vi'k, og efterhaanden som man kommer lavere ned, hvor 

 Vinden ikke er saa 0delaeggende, bliver Vegetationen rigere; 

 hist og her dannes der Hede, bestaaende af Grimmia og 

 Dryas, SUene acaulis, Festuca ovina og Alchimilla alinna; 

 men ogsaa her ser man store vindoprevne Partier. 



Fra NjarQvik red jeg Syd paa iiEEste Dag. Lidt Syd for 

 Bygden begynder en ganmiel, ret jaevn Lavamark med svage 

 Sterkningsfolder; her er ret frodig Hede, hvori Callnna 

 d o m i n e r e r , sekunderet af Grimmia, Thymus og A rdostaphy- 

 los, desuden folgende Arter: Silene acaulis, enkelie Jumjjerus, 

 Carex rigida, Galium saxatile, Alchimilla alpina, Vacciniiim 

 nliginosum, Festuca ovina o. fl. Dette Hraun herer op omtrent 

 ved Fjseldene Siilur og I)6r6arfel]. Disse lave, kegle- 

 formede Fjailde bestaa af lost Materiale (Palagonittuf i Folge 

 Thoroddsen) og ere uden Spor af Vegetation; kun forneden 

 ser man Grimmia'' en fors0ge at arbejde sig op; den tegner 

 sig som lysegronne, kileformede Striber, idet den ojensynlig 

 folger de svagtudproegede Piender, hvori Vandet efter Regn 

 soger ned ad Fjoeldsiden; dog maa den sikkert ofte netop 

 derved udsastte sig for 0del8eggelse : thi efter hoftige Regn- 

 skyl vil VandniEengden vsere saa stor, at den forer de lose 

 Stene og det finere Materiale med sig og dels opriver, dels 

 dsekker Vegetationen. Denne har til andre Tider snarere 

 Torken at ksempe med, thi her findes ligesaa lidt som 

 de fleste andre Steder paa Halvoen permanente 

 Vandsamlinger. Maaske skyldes den fattige Vegetation i 

 ferste Rsekke denne Omstajndighed ; i alt Fald kan man vist 

 naeppe overvurdere denne Faktor, hvis Skade kun ved det 

 fugtige og regnfulde Klima nogenlunde opvejes. 



Fra disse Fjfelde mod Syd til Sta 5 ur i Grindavik streekker 

 sig et yngre Hraun, Eldvarpahrauu ; nogle Partier her ere 

 raeget vilde og uregelmsessige med Klofter og store Hulheder, 

 andre flade med Storkningsfolder, men overalt findes Grim- 

 mia' en i frodig Udvikling; store tykke Teepper ligge hen 



