74 



hvis Blade paa Oversiden ere blanke, paa Undersiden be- 

 dsekkede med tset gyldenr0d Filt, — og endelig Isengere 0st 

 paa ind i Skoven, stadig bakket og med mange Krumninger. 

 Hvei't 0jeblik aabner der sig Udsigt over Havet med dets 

 Holme og Smaaoer, kantet af Strandcns hvide Koralsand, — 

 eller Vejen f0rer ned i en dyb og fugtig, skyggefuld Dal, 

 forbi Ruinerne af en Plantage fra 0ernes gode Tid; paa de 

 gamle, morke Murrester staar et stort Figentrse, hvis R0dder 

 ligge ned over Fladerne som tykke Tove. 



Disse Ruiner vise, at Landet bar vseret opdyrket, og 

 f0lgelig er Skoven ingen Urskov, skjont man kunde fristes 

 til at tro det, naar man ser den. Ganske vist er H0jden 

 ikke sserlig stor, — en kraftig Bogeskov i Danmark bar 

 omtrent samme Hojde, — men Vegetationen er meget tset, 

 og den er tillige meget uensartet. 1 dette sidste staar den 

 tropiske Skov i Modssetning til baade Grotonkrattet og den 

 nordiske Skov, thi i begge disse er der een eller faa Arter, 

 der dominere. Her paa St. Jan var der ingen Planteart, der 

 saerlig gav Vegetationen sin Karakter, denne var netop Mang- 

 foldigheden og Uensartetheden, 



Et af de almindeligste Trseer var den tidligere omtalte 

 Bignoniace Tecoma leucoxylon, der her var et h0Jt og smukt 

 Tree , men mange andre gjorde den Rangen stridig, f. Ex. 

 Andira inermis („Picter tree"), Zanthoxylum Clava HercuUs, 

 Morisonia americana L., hvis graa, haarde, kuglerunde Frugter 

 vare meget paafaldende, Ixora, Faraniea, Mammea og Clusia 

 (meget aim. som ..Epifyt" paa Trseer og Klipper (Fig. 27, 

 S. 71), ^VcMs- Arter o. a.; Eriodendron syntes at vsere sjaelden, 

 der saas kun eet (kaempestort) Exemplar. 



Af Buske var der kun faa, hvilket ganske naturlig 

 fmder sin Grund i, at der var saa mange Trseer, og at disse 

 stode saa teet; — nsevnes kan den „8egte" Jasmin [Jasminum 

 imbescensW.) med smukke, hvide Blomster,i^/^coM^a, Psychotria- 

 Arter o, a. 



I den dybe Skygge under Trseerne trivedes Bregner og 



