251 



ined Plantarjo marltlnia og Carex incurva samt Gentiana 

 campestris, Taraxacum og Euphrasia latifoUa.. Et Par andre 

 Lavninger uden Vand havde samme Vegetation. 



Fra Reykjanes, hvor jeg havde undersogt Vegetationen 

 \ ed Solfataraerne, red jeg nseste Dag (den 14de) tilbage langs 

 Sydkysten. Mellem StaDiir og J a r n g e r 5 a r s t a 5 i r var der et 

 aeldre Hraun med rigelig Grimmia- og Hedebevoxning 

 (navnlig Empetricm) ; paa Vejen herfra til Hop et endnu 

 aeldre, nieget forvitret og rigt graesklsedt Hraun. 0st 

 herfor tindes et lilie Fjseldparti, Festarljall af Palagonittuf. 

 Vegetationen er over Storstedelen meget fattig Fj eel dm ark, 

 kun hist og her i Lien kom ret frodige planteklaedte Striber 

 freni dels med Grimmia' en overvejende, dels med talrige 

 Fanerogamer. Jeg noterede i alt 36 Arter, hvoraf Grami- 

 neerne, Dri/as, Galium horeale og verimi, Salix herhacea og 

 SUene acaulis vare de hyppigste: saa mange Arter 

 kan man naeppe finde i Halvoens Hraun- Vegetation 

 paa en mindre Plet, i alt Fald var det forste Gang, at 

 jeg saa Hieracium floribundum *islandicum , Einlohium col- 

 Jinum, Viola canina o. fl. paa denne Tur. Disse Fjselde med 

 deres afrundede Form og deres lose Materiale lignede i Fra- 

 stand store Grusdynger. 



Da jeg var kommen over dem og Syd om Nuphli5ar- 

 hals, laa der igjen et yngre Hraun, Ogmuudarlu'aun , for 

 mig; det var Grimmia -W^Ai; men mindre Palagonittuf- 

 Hoje, som stod op i Lavastrommen, forholdt sig paa samme 

 Maade som Festarfjall med Hensyn til Plantevaext — ja, 

 adskilligt flere Liplanter kom til, saaledes Geranium silvati- 

 cum, Bubus saxatilis, Hieracium sp., Alectorolophus minor. 

 Orchis maculata etc. 



Herfra naaede jeg omkring Sydenden af Sveifluhals ud 

 af Lavaens Omraade til Krisuvik, hvor Bjasrgarten er 

 Palagonittuf og hvor der er talrige „Melar" med Fjseldmarks- 

 vegetation, men ogsaa Graesmarker og Graesmo samt Myr. 

 En Del af „Tunet" var saaledes et Eriophorum-Ki?ev med 



