83 



kan finde det ude paa 0stenden af St. Croix, naesten iide- 

 lukkende var sammensat af tornede Acacier, stod det ganske 

 bladl0st og gjorde ved de talrige spldse Tome et alt andet 

 end behageligt Indtryk. Kun Saftplanterne, f. Ex. Kaktus, 

 Agaver, Bromelia etc, syntes ganske ubererte af T0rken; 

 mange Agaver vare endogsaa i fuld Blomstring og virkede 

 ved deres smukke, mange Meter hoje Blomsterstande med 

 gule Blomster oplivende i det ellers ret triste Landskab. 



Den Blomsterrigdom, som nu fandtes i Krattene, mang- 

 lede dengang ganske : hist og her saas en enkelt rodlig Lan- 

 iawa-Blomst eller en halvvissen gul Wedelia\ men som Helhed 

 betragtet var alt vissent og forbraendt af Torke og Sol; 

 Luften selv var brasndende hed og opfyldt af en harpixagtig 

 Duft, stammende fra aetheriske Olier soerlig i Croton-Arternes 

 Blade". 



Naar man har vaeret oppe i Crotonkrattet og er bleven 

 traet af den graa Farve og har stukket sig tilstr8ekkt4ig , er 

 det overmaade forfriskende at komme ned i mere frodige 

 Egne, at kjore langs de heje Sukkermarker ad V^eje, kantede 

 med Palmer, Kokos- eller Kongepalmer (Oreodoxa) (se 

 Tavle 11), og paa de udyrkede Steder at treeffe friskere og 

 hojere Vegetation. Naar man saaledes fra de Croton-klsedie^ 

 skyggelose Bakker S. 0. for Christianssted kommer ned i de 

 dybere liggende Strsekninger ved Mount Welcome, saa for- 

 staar man fuldt ud den formgivende Evne, som Vandmaengden 

 har overfor Vegetationen , thi her er Skov og velgjorende 

 Skygge. 



Naermest Christianssted er der Hojskov, staerkt paavirket 

 af Mennesker og derfor nsesten uden Underskov. Naevnes 

 kan af Traeer: Cicca (Euphorbiace), Eriodendron, Anacardi- 

 imi, Sivietenia, Hura crepitans L., Andira inermis Sw. (Le- 

 guminos) og Kongepalmer, og som Bundvegetation ses under- 

 tiden Capparideen Cleome pentaphylla L. 



Men laengere ude fmdes paa en mindre Lokalitet en 

 vistnok spontan Vegetation, der er mere interessant. Bunden 



6* 



