290 



bekjendt gjennem de vigtigste Unders0gelser herover. Lige- 

 ledes skulle de Termini, som i den specielle Omtale af 

 Arterne stadig ere anvendte, allerede her nsermere omtales 

 og defmeres. 



A. Anatomi. 



Som anatomiske Grundorganer betragte vi Gellerne 

 (Geilulae). 



Disse kunne paa forskjellig Maade vsere forbundne til 

 Enheder af h0Jere Orden. Hos de laveststaaende Former 

 (Goccogoneae) er denne Forbindelse oftest af meget l0s 



Beskaffenhed'). Gellerne have her 

 hver for sig betydelig Selvstaendig- 

 hed, ere kun lidel differentierede. 

 Ved en geleagtig Substans sam- 

 menbindes de til Gellefamilier af 

 yderst forskjellig Form, men For- 

 bindelsen er, som nsevnt, stedse 

 los og de enkelte Geller af stor 

 indbyrdes Selvstsendighed (Fig. 1). 

 Overfor Gruppen Goccogo- 

 neae, der i sin nuvserende Be- 



graensning indeholder de to Fa- 



Fig. 1. 



Aphanocapsa Casfagnei 



(Kiitz.) Rabenhorst. 



Gruppe af vegetative Geller 



(Kirchner). 575 : 1. 



milier Ghroococcaceae og Ghamae- 



siphonaceae, bar Thuret stillet den ovrige Del af de blaa- 



gronne Alger mider Navn af Hormogoneae. De enkelte 



Geller ere her fastere forbundne til traadformede Gellersekker, 



som have faaet Navnet Trikomer (Trichomata). 



Disse ere oftest omgivne af farvede eller farvel0se, losers 



eller fastere S k e d e r (Vaginae) , hvoraf hver rorformet om- 



slutter eet eller flere Trikomer. Skederne med de deri inde- 



holdte Trikomer kaldes T r a a d e n e (fila) , og disse kunne 



vsere enkelte (simplicia) eller forgrenede (ramosa). 



^) Nogle ere encellede. 



