291 



Traadene ere alter samlede i et T hall us, der i Regelen er 

 af 10S Beskaffenhed og uden karakteristiske Former, under- 

 tiden dog med fastere og bestemtere Oinrids (t. Ex. Rivularia- 

 Arter) i). 



1. Cellerues Byguiug. 



Cellevaeggene hos de blaagrenne Alger ere sledse 

 ganske tynde og fine, tilsyneladende strukturl0se Hinder. I 

 de levende Planter ere de undertiden vanskelige at faa 0je 

 paa, men naar Gellerne plasmolyseres eller behandles med 

 Stoffer, som destruere Protoplasmaet (t. Ex, 33 pGt. Krom- 

 syre), traeder Vaiggen skarpt og tydeligt frem. Det samme 

 er ofte Tilfseldet i Praeparater af indtarrede Herbarieexem- 

 plarer, hvor Plasmaet har kontraheret sig mod Gellernes 

 Indre, efterladende et tomt Rum mellem sig og Vaeggene. 



Til Trods for sin ringe Tykkelse er Vaeggen dog lagdelt, 

 men denne Lagdeling kommer forst til Syne, naar Gellerne 

 anbringes i Oplosninger af Stoffer, som faa Veeggene til at 

 svulme op (eau de Javelle, t, Ex.). 



Den kemiske Sammenssetning af Vseggene kjendes ikke 

 med Sikkerhed. De bestaa aldrig af Gellulose^), men af 

 Stoffer, som antages at staa de h0jere Planters Rutin naer 

 (Gomont). 



Protoplasmaet. I Protoplasmaet kan adskilles Kro- 

 matoforer, Korn og Vakuoler. Selve Protoplasmaet 

 bestaar af en tint grynet Masse, hvor de enkelte Gryn ikke 

 tydeligt lade sig skjelne. Gellekerner ere ikke paa- 



') Skjont BereUigelsen af denne Anvendelse af Ordet Thallus ikke 

 overalt er lige stor og for mange Arters Vedkommende maaske vil 

 kunne omtvistes, benyttes dog for Simpelheds Skyld dette Ord stedse 

 i det folgende til Betegnelse af de blaagronne Algers ydre, nia- 

 kroskopiske Vasxtformer. 



^) Klorzinkjod eller Jod-Svovlsyre farver saaledes aldrig Va?ggene blaa. 

 Er man i Tvivl, om man har en blaagr0n Alge eller Gronalge for 

 sig, kan Klorzinkjod undertiden afgJ0re dette. 



Botanisk Tidsskrift. 22. Bind. 19 



