297 



{Scytonema-kviev o. s. v. med rosenfarvede Endeceller). Ofte 

 ere de kuppelformede med afrundet Ydervaeg, men hyppigt 

 ogsaa mere eller mindre tilspidset kegleformede ^). 



Ydervseggene ere ofte fortykkede (membrana incras- 

 sata), hvad der bedsl tra;der frem, naar Trikomerne be- 

 handles med en Syre. Ejendommelige for mange Arter af 

 Oscillatoriaceerne ere Endecellernes saakaldte H setter (ca- 

 lyptra); de skuUe nsermere omtales under denne Famlilie. 



De blaagronne Algers Trikomer besidde ikke bestemt 

 lokaliserede og afgraensede Vaextpunkter, alle de vegeterende 

 Celler ere i Stand til at dele sig. I nogle Tilfaelde kan en 

 sserlig livlig Gelledeling dog vaere henlagt til enkelte Dele af 

 Trikomet, saaledes hos mange Oscillator ia-Arier henimod 

 Spidsen, hos Rivulariaceerne under Haaret, hos Tolypothrix 

 lige under Heterocysterne o. s. v., men virkelige Veextpunkter, 

 som hos hojere Planter, fmdes ikke. 



3. Skederue. 



I de fleste Tilftelde ere Trikomerne omsluttede af Skeder, 

 som dannes af Gellerne ved en Udskilningsproces. 



I Modseetning til Gellevaeggene farves de ofte blaaviolette 

 af Klorzinkjod-), bestaa saaledes antagelig af Cellulose 

 naerstaaende Stoffer, men ere for Resten meget forskjelligt 

 byggede i Henseende til Form, M^gtighed, Farve og Konsi- 

 stens. 



1 Regelen have Skederne Form af c y 1 i n d r i s k e Ror, 

 i hvis uafbrudte Hulhed Trikomerne ere indesluttede, uaf- 

 brudte Skeder (vaginae continuae). Sjaeldnere afdeles 

 Skederne af lodrette Skillevsegge i Rum, som svare til Cel- 

 lernes Plads indenfor, afdelte Skeder (v. septatae). 



Ere Skederne ikke gjennem hele deres La^ngde cylin- 

 driske, men i Spidsen tragtformet udvidede, kaldes de tragt- 



') At Rivulariacetrikomets Spids er haarfoimet, have vi allerede omtalt. 

 *) I Artsbeskrivelserne betegnes, at Skederne farves, ved: Klorzink- 

 jod +. 



