XXV 



Foreningsmeder i 1899. 



Medet den 25. Febraar 1899. 



Tilstede: Kolderup Rosenvinge, W. Johannsen, Frk. E. Moller. Frie- 

 drichsen, A. Lange, Deichmann. A. Moller, Ferdinand. Nyeland, H. Mor- 

 tensen, Warming. Didrichsen, Raunkiaer. Elberling, J. Hartz. 0. MoUer, 

 N. Hartz, Bartholin, Baagoe. Frk. Hallas, Edrn. Andersen. Borgesen, Trier, 

 A. Han.sen, BrusendorfC. Sarauw; samt af Naturhistorisk Forening 2. 



Direktor Si. Njeland. Yilvorde, talte om gamle botaniske Haver 

 i Norden. I 1519 mageskiftede Carmelitterne Hvide Kloster i St. 

 Pederstra?de. Her fik Peter Kylling senere sin botaniske Have; han om- 

 taler ganile Kirsebfertra?r fra Munketiden. Universitetet havde flere 

 Haver, uden at de dog vare botaniske Haver. I Universitetsregnskabet 

 for 1534—40 omtales 3—4 saadanne Haver. I 1G(J0 oprettedes den forste 

 botaniske Have i Studiegaarden. I Dokumentet staar der ,En medicinsk 

 Hauge. der der skulle ympes og plantes isa?r Simplieia". Den Professor, 

 der lik Bolig der, skulde passe Haven, men tik ingen Penge dertil. 

 Senere dyrkede Ole Worm med stor Flid denne akademiske Have og 

 skaffede mange Planter dertil. I 1638 havde Hofmedicus Sperling en 

 ber0mt botanisk Have i Rosenborg, hvoraf Tegning haves i Vilvordes 

 Samlinger. Bedene vare kantede med Bra?dder og Laegter. Den om- 

 tales i Sperlings i 184!:^ udgivne „Hortus Christianus". 



Den bet. Have i Upsala omtales i 0. Rudlteck: Hortus Upsaliensis 

 1658; Tegning af den haves paa Vilvorde. 



Fra Tiden 1680 — 1690 foreligger en Liste over de Planter, der 

 dyrkedes i Bot. Have i Kjebenhavn: men det er uafgjnrt, om den re- 

 fererer sig til Universitetets eller til P. Kyllings Have. Holger Jacobfeus 

 siger i sin Rejsejournal 1680: ,1 Kongens Have findes mange sjeldne 

 Planter og en Labyrinth . . .". Niels Rosenkrantz' prsegtige Have, der 

 laa ved Hallandsaas (nu Kongens Nyturv), omtales .samtidig; den „er 

 fuld af udenlandske Planter. Jeg bar havt samme Nytte af den, som 

 af en academisk Have, den vi endnu mangle." Dette sidste er jo ikke 

 til megen Ros for den akademiske Have, saa den ny.sna3vnte Planteliste 

 er vel snarest fra P. Kyllings Have, der var saerdeles god i 1684. Kyl- 

 ling taler meget om Klingenbergs botaniske Haver; der findes en over- 

 ordentlig vel f0rt Dagbog over de mange Planter, som Klingenberg, der 

 dode i 1690. dyrkede ved Hamborg, Hojeris og i Kjobenhavn. I 1696 

 gav R.Bartholin en Hovedstol paa 1200 Daler, hvoraf Renterne skulde 

 benyttes til den akademiske Haves Vedligeholdelse. Denne blev istand- 

 sat af Muus, P. Kyllings Elev, men Pengene slog daarligt til. 



Ved Aar 1700 kom de franske Haveanlaeg, og fra den Tid blev 

 det de botaniske Havers Opgave at huse alle de Planter-, der vare ude- 

 lukkede fra de franske Anlag. I 1720 giver Joh. Buchwaldt en Katalog 

 over den bot. Haves Planter; men i samme Aar blev den akademiske 

 Have i Studiegaarden meget formindsket, da Gaderne blev omlagte 

 efter Branden, isaer Skidenstra^de. Af Haven paa den Tid haves Teg- 

 ning paa Vilvorde. En stor bot. Have anlagdes i 1743 paa Sorgenfri af 



Botanisk Tidsskrift. 22. Bind (Meddelelser). 3 



