XXVI 



Kronprins Frederik, senere Frederik V. Tegning deraf haves. I 1748 

 gav Harlenian Tegning til den botaniske Have i Lund , som anlagdes 

 samme Aar. Levninger af Havens Tra?er fra den Tid findes endnu. — 

 I 1752 blev en ny botan. Have anlagt i Kjwbenhavn, idet Frederik V 

 pkfenkede 11000 D Alen dertil ved Toldbodvej. Dronningens Bredgade, 

 nu Bredgade, gik igjennem Haven og delte den i to Dele. Den var 

 hegnet med Mur; Terrsenet opfyldtes, ligesom Amalienborg Haves, og 

 Plantning skete, men Pladsen var for kold. Ved kgl. Reskript af ^U 

 1762 sksenkedes en Hovedstol paa 2500 Daler til den. Den gamle hot. 

 Have blev dog bibeholdt; den blev forbedret ifolge Tegning fra 1774. 

 Endnu staa to Lindetrteer fra den Tid i Universitetsgaarden. I 177G fik 

 Chr. Friis Rottb0ll Styrelsen af Haverne; Kasemacher var botanisk 

 Gartner. I 1779 anlagdes den botaniske Have ved Gharlottenlund. 



Efter Foredraget fulgte en kort Diskussion, hvorunder Prof. War- 

 ming oplyste, at ban havde sat sig i Bevaegelse for at faa anlagt et 

 Arboret ved Soro. 



Medet den 11. Marts 1899. 



Tilstede: W. Johannsen, F. K.Ravn, Kiserskou. Kolderup Rosenvinge, 

 Michelsen. A. Lange, Becker, Borgesen, M. Pedersen, J. Hartz, C. Christen- 

 sen. Friedrichsen. Jobs. Schmidt, Dorph-Petersen. Didrichsen. Warming, 

 Raunkiser, Wesenberg-Lund, Stefansson, Brusendorff, Ostenfeld, H. Mor- 

 tensen, 0. Rostrup, Lindhard, Elberling, 0. Moller, Mentz, E. Hallas, P. 

 Schou, Lundbye, V. A. Poulsen. 



Lektor W. Johannsen talte om arvelig Goldhed bos Byg. 



De paagjseldende Undersogelser ville blive offentliggjorte i Oversigt 

 over d. k. d. Vidensk. Selsk. Forhandl. 1899. En forelobig Redegjorelse 

 findes i Tidsskr. f. Planteavl V, S. 78—84. 



Museumsinspektor H. Eiserskou boldt derpaa et Foredrag om et 

 internationalt Videnskabssprog. Taleren dvaslede ved Vanske- 

 ligheden ved at la?re de mange forskjellige Sprog, i hvilke videnskabe- 

 lige Afhandlinger nu til Dags publiceres. Vi maatte herhjemme publi- 

 cere vore videnskabelige Afhandlinger paa fremmede Sprog. Tal. udtalte 

 sig imod det tyske Sprogs Anvendelse paa denne Maade, men anbefalede 

 varmt det engelske Sprog. Man burde soge en Samvirken med de andre 

 mindre Nationer og ad den Vej straebe at gjore Engelsk til internatio- 

 nalt videnskabeligt Sprog. 



Medet den 25. Marts 1899. 



Tilstede: Kiterskou, Kolderup Rosenvinge, Stefansson, J. Ravn, 

 E. Hallas, Didrichsen, Lundbye, F. K. Ravn, Borgesen, Eggers, Sarauw, 

 Baagoe, Ostenfeld. Becker, E. Rostrup, Ferdinand, A.Hansen. Edm. 

 Andersen, N. Hartz, Raunkiaer, H. Mortensen, Warming, M. Pedersen, 

 Weis, Brusendorff, 0. Moller, V. A. Poulsen. Af Naturhist. Foren. 1. 



Museumsinspektor H. Kiaerskou resumerede sit i forrige Mode holdte 

 Foredrag om et internationalt Videnskabssprog. 



Efter Opfordring af Prof. Warming oplsestes Referatet i Forhand- 

 lingsprotokoUen af Model d. 9. Marts 1889, hvor Prof. W. havde indledet 



