XXXI 



Ha^ngedyndmose . hvori fandtes (foruden Mosser): Carex fiUformis, 

 acuta, pa-nicea , teretmscnla og vulgaris, Eriophorum angusti folium, 

 Juncus ohtusifiorus, Lastrcea Thelyj)teris , Spiraea Ulmaria (med Tri- 

 phragmium) , Menyanthes, Aracium paludosum, Valeriana dioeca etc. 

 I dette Teirari findes endelig de to Soer: Flynder So og Dybe So. hvis 

 lave, sandede Bredder ere forsynede med en Vegetation at Phragmites, 

 Heleocharis paluster og unigluniis, Scirptis TaberncEmonfani, rufus og 

 pauciflorus, Cladium, Carex stricta, rostrata og Fseudocyperus, Juncus 

 ohtusifiorus, Typha latifolia, Digraphis, Hydrocotyle, Mentha aquatica. 

 Lycopus, Scutellaria etc.; af Vandplanter fandtes i Dybe So Potamoge- 

 ton filiformis og preelongus. Polygonum amphibium og Gharaceer. 



Ved Klintebja?rg niaa saerlig fremhaeves den Havstok, som straekker 

 sig langs Foden af ^Bjarget"; den er mod Sydost sandet. med en lav 

 Klit, livor vi (udfor Nyiup) fandt: Psamma, Agropyrum junceuvi, La- 

 tliyrus maritimus, Taraxacum officinale, Galium veriim, Sedum acre, 

 Hieracium Pilosella, Thalictrum minus, Carex arenaria, Pkleum are- 

 narium. Cerastium semidecandrum, Fcstuca rubra var. arenaria. Crambe, 

 Artemisia campestris, Erynfium, Halianthus, Geranium sanguineum; 

 ind mod Land gaar Havstokken over i en giuset, tor Mark med Festuca 

 ovina, Bromus mollis, Trifolium striatum, Gnaphalium arenarium o. a. 

 Omtrent ved KalkviPrket forandrer Havstokken Karakter: herfra og mod 

 Vest be.staar den udelukkende af store Sten, der danne en nifegtig Void 

 ved Foden af Klintebjaergs slejle Nordskraaning; Vegetationen bliver 

 sparsommere jo Iwngere man kommer mod Vest; i Nasrheden af Kalk- 

 vaerket er der en Del Fanerogamer, som fa?.ste Rod mellem Stenene 

 (isair Crambe, Elymus. Halianthus og Agro2)iirum junceum, endvidere 

 Rumex crispus, Pimpinella Saxifraga, Poa tririalis, Dactylis, Sedum 

 acre, Fraxinus excelsior ,"- Galium Aparine, Carlina, Pulsatilla nigri- 

 cans, Campanula rotrmdi folia, Thalictrum minus) ; de sidstnaevnte for- 

 svinde snart. men ogsaa de andre reduceres i Tal, saa at Strandvolden 

 Vest for Klintebja?rg er ntesten belt Jilottet for hojere Planter, rued 

 store Mellemrum finder man her et enligt Individ af Crambe eller Ha- 

 lianthus. Stenene ere bevoxede med Likener, og disse tage af mod 

 Vest og ud mod Havet; Fanerogamerne synes at kimne trives ntermere 

 ved Vandskorpen end Likenerne. 



Klintebjaergs Nordskraaning er klsdt med et Grsesdaskke , som for 

 en vffisentlig Del bestaar af Arena pratensis; her bemaerkedes Astra- 

 galus dunicus og glycyphyllus. Helianthemum, Potentilla verna og pro- 

 cumbens. Campanula persicifolia og Linum catharticum. Paa Syd- og 

 0stskraaningen findes flere Krat, hvis Vegetation meget ligner Norre- 

 vangs Krat; vi fandt f. Ex. : Eg, Bog, Elm (U.montanct), Hassel, Tjorn, 

 Slaaen, Ask, Benved. Kvalkved, Hyld. Roser og Brombasr, samt af Urter: 

 Dactylis, Brachypodium silvaticum o. a. Gra^sser; Campanula Trache- 

 lium, Anthriscus Silvester, Galium Aparine, TJrtica dioeca, Stachys 

 silraticus, Scrophularia nodosa, Mercurialis percnnis, Cheerophyllum 

 bulbosum o. a. 



Endelig skal bemajrkes. at vi i Sonnerup Plantage under Gran og 

 Fyr paa tor Bund fandt en Bevoxning af Phragmites og Equisetum 

 limosum og udenfor Plantagen fandt Schedonorus ereetus, Cynoglossum, 



