160 



Og selv da ville saadanne Antagelser kun have ririge Vaerd, da 

 jo ogsaa Saftspjiendingens Betydning for Gellernes Laengdevasxt 

 er sserdeles hypothetisk. 



Man ser saaledes, at vi kon ved at foje Hypothese paa 

 Hypothese ville kunne naa til en endda hojst tvivlsom Forklaring 

 af, hvorledes den isolaterale Bladbygning her kommer i Stand. 

 For Saltets Vedkomniende kan jeg desuden i denne Sanimen- 

 hseng henvise til den tidligere nsevnte lagttagelse, at Saltet i 

 st0rst Mgengde var tiJstede i og omkring Nerverne og aftog 

 lid mod Bladets Periferi ^) , thi dette peger jo bestemt hen 

 paa Urigtigheden af den Opfattelse, at just de perifere Geller 

 antager Palissadefornien paa Grand af en af Saltet frenikaldt 

 hojere Turgescens. Forholdene er her baade for Saltets og 

 Lysets Vedkonnnende sikkert langt mere komplicerede og for 

 0jeblikket ikke tilgaengelige for Forklaring ad simpel mekanisk 

 Vej, tiltrods for, at de i deres ydre Fremtoning ere ret enkle. 



Vi kunne underkaste vore Planter forskjellige ydre Paa- 

 virkninger, og vi kunne konstatere Enderesultatet af disse paa 

 Planterne, men maa hermed for Tiden lade os n0je uden at 

 vsere i Stand til at afgj0re. hvad der i Virkeligheden er fore- 

 gaaet inde i Planterne under de her omtalte ydre Faktorers 

 Indvirkning. 



Det er omtalt, at vi i Paavisningen af, at Saltets Til- 

 stedevgerelse i Bladcellerne hos Lathynis maritimiis gj0r 

 denne Plantes Blade isolaterale, kunne se en naturlig Forklaring 

 paa Forskjellen i Bladbygningen mellem Vesterhavs- og 0ster- 

 S0-Planterne. 



Med Hensyn til Aarsagerne til de gr0nlandske Exem- 

 plarers isolaterale Bladbygning t0r jeg derimod ikke udtale 

 mig saa bestemt. Vel kan det v?ere niuligt og sandsynligt, 



^) Dette Forhold . som konstateredes ved Hjwlp af Tliallium-Proven. 

 gjaelder for flere af mig unders0gte Halofyter. Det kan her be- 

 maerkes, at det er i god Overenssteinmelse med den af Diels frem- 

 satte Anskuelse, at Kloriderne er inddragne i Halofyternes Stofskifte 

 ved, at de under normale Forhold efterliaauden sonderdeles i sarame 

 Maalestok som de tilfores Planten. 



