161 



at vi her liave med Lysets Indflydelse at gjere, men da jeg 

 hverken kjender de lokale Forhold, hvorunder Planterne 

 voxede, eller har tilstraekkeligt Kjendskab til arktiske Forhold 

 1 det Hole, synes det niig ikke sikkert bevist. 



Res alt at erne af den foreliggende Undersegelse ville 

 kimne samni enfattes under folgende: 



1. Lathijnis maritimus (L.) optraeder i Danmark under 

 to anatomiske Hovedtyper, der adskilles ved, at den 

 ene har dors i vent rale, den anden isolate rale Blade. 

 De benaevnes efter Planternes Voxesteder henholdsvis 0ster- 

 S0- og Vesterhavs-Typen. 



2. Saltdoser tilsatte til Kulturer af Latlujrus maritimus 

 (ved Vanding) ere i Stand til at g,J0re dennes Blade iso la- 

 ter ale, medens Kontrolplanter under i 0vrigt ganske ens 

 Betingelser, men uden Salt, faa dorsiventrale Blade. 



3. Gronlandske Exemplarer af Lathi/ rus maritimus 

 fra indtil 600' Hojde over Havet fremvise en anatomisk Blad- 

 bygning, som karakteriseres ved tilnsermelsesvis i s o 1 a t e r a 1 e 

 Blade samt ved disses Beklgedning paa Undersiden med ejen- 

 dommelige Haar: Gr on land sty pen. 



4. Planter, der udsaettes for konstant, stasrkt og 

 direkte Sollys, faa opadrettede og i sola ter ale Smaa- 

 blade, medens disse hos Kontrolplanter, som henstilles i 

 Skygge. blive horizontalt udbredte og dorsiventrale. 



5. De ganske unge Blade er under alle Forhold iso- 

 lateralt byggede i Bladkjodet. Forst en Tid lang efter at 

 Bladet er traadt ud af sit Bladleje, foregaa de Forandringer 

 i Mesofyllets Bygiiing, der maa ske, naar denne skal blive 

 dorsi ventral. 



6. En storre Del af Lathyrus maritimus'' Fr0 er saa- 

 kaldte „haarde Korn", som i Maaneder kunne holde sig 

 tlydende i Vandet uden at imbiberes dermed og synke til 

 Bunds. En betydningsfuld lang Transport af Froene ved 

 Van dels Hjaslp er herved saaledes betinget. 



7. At Kimstsenglen hos Latlujrus maritimus efter en 



