14 MOESZ 6. 



birtokos tapasztalatait, melyek szerint az üszög akkor keletkezik, 

 amikor a búza virágzásának idejében a bőmérséklet hirtelen hidegre 

 fordul. Az üszög ellen használt összes szereket hatástalanoknak 

 mondotta. 



Ugyanebben az évben jelent meg az akkori Magyarország 

 legelső gazdasági írójának, Balásházy János-nak, a Magyar 

 Tudományos Akadémia tagjának kétkötetes munkája: „A Háztartás 

 és Mezei Gazdaság", Debrecenben. sem látott tisztán az üszög- 

 kérdésben. Hogy az üszög fertőzőbetegség, azt már tudta. Véde- 

 kezésül a mészporral való orvoslást ajánlotta. Legjobb eljárásnak 

 tartotta azonban a magnak elvetése előtt való kiszárítását. Nem 

 szabad a magot sem nedves, sem éretlen trágyával trágyázott 

 földbe vetni. Az üszögöt úgy jellemezte, hogy az a búzaszemek 

 „megpoklosodása, vagyis gombásodása", amikor is a gabonaszemek 

 feketeszínü és záptojásszagú porrá válnak. Figyelemre méltó az 

 a tapasztalása, hogy az üszög a szikes földben ritkábban jelenik 

 meg, sőt a szikben „az elvetett üszögös magból is kikopik 

 az üszög". 



Mándy Péter 1839-ben, a „Gazdasági Tudósítások" VH. 

 kötetében az üszögről azt írta, hogy annak lényegét és okát a 

 természetvizsgálók még nem derítették fel. Ügy tetszik neki, hogy 

 az üszög hasonló a pöfeteggombához. Es úgy, amint „a pöfeteg 

 nedves idő szüleménye", a hasonnemü üszögnek is bizonyára a ned- 

 vesség a főoka. „Ezen elveknél fogva már előlegesen is sejdíteni 

 kell, hogy a tökéletesen kiszáradt és egyenlőbb vetésű búza kevésbbé 

 van az üszögösödés veszélyének kitéve. " És valóban — írta Mándy — 

 az ö 15 évi tapasztalatai, melyek soha sem csaltak, igazolták, hogy 

 a „tökéletesen kiszárított mag után üszög soha sem terem". Az 

 akkor divatba jött „búzaoltást" (csávázás), mivel a szomszédok 

 szívesen alkalmazták, ö is felkarolta és most „az egész mívelt világ 

 s 6 nemes Egyesület előtt csalhatatlanul s lelkiismeretesen állítja, 

 hogy az üszög kiirtásának, az oltatlan mésszeh búzaoltás bizonyos 

 módja a gyógyszere, mely azonban egy évben se mulasztassék el". 

 Mándy a meszes lúggal való kezelésnek hasznát annak tulajdonítja, 

 hogy ez az anyag elvonja a búzaszem nedvességét és azt kőkemény- 

 ségüre változtatja. 



1840-ben Vogt József lunkányi gazdatiszt a prágai 

 „Oekonomische Neuigkeiten" című hetilapban közölte a rozsdáról 

 és az üszögről szóló elméletét, melyet a Gazdasági Tudósítások is 

 ismertettek. Vogt szerint mindkét betegség oka a hirtelen bekövet- 

 kező időjárás. A meleg idő „a melegség kiterjesztő erejénél fogva" 

 a növény kigözölgését fokozza, míg a rákövetkező hideg a növény 

 „gőzlyukacsait" becsukja, minek folytán a nedvek bennrekednek a 

 növényben, ott megsűrűsödnek és új vegyi átalakuláson menve át, 

 részint rozsdát, részint üszögöt hoznak létre, amelyek fiziológiai 

 tekintetben azonosak az állati szervezet fekélyeivel és bibircsókjaival. 

 A baj ellen egyedüli eljárásnak az erősebb „növónyzés" előmozdí- 

 tását tartotta, hogy a növény az időjárás hirtelen változásait jobban 



