A NÖVÉNYEK GOMBAOKOZTA BETEGSÉGEIRŐL 15 



kibírja. E célra a Bánságban használatos eljárást, a gabonaszemnek , 

 főtt mészvízzel való mosását ajánlotta. A mészvíznek hatása kettős : 

 megduzzasztja a magot és fokozza a mag csírázási folyamatát. Mind- 

 két esetben az eredmény az, hogy erőteljesebb növény fejlődik a 

 magbői. Az erösebb növény pedig jobban tud ellenállani nemcsak 

 a fagynak, hanem a nedvek dugulásának is. 



1841-ben az üszögkérdés élénk mozgásba hozta gazdáinkat, 

 ZsarolányiMártonFerencésBretschneiderGáspár, 

 figyelembe nem véve a tudománynak már jól megszilárdított ered- 

 ményeit, az üszögnek keletkezését eredeti módon, de teljesen hibásan 

 magyarázták. Merész hipotézisüknek voltak ellenzői is, de ezek sem 

 támadtak a tudomány fegyvereivel. Zs. Márton Ferenc a 

 „Gazdasági Tudósítások" -ban (1841., V., XVI. 90.) kifejtette, hogy 

 az üszögnek, úgy a gabonán, mint a kukoricán, kölesen és muharon, 

 okozója a szipoly. A szipolyról ezeket mondotta : „ Szipolyoknak 

 nevezi a magyar gazda azokat az apró, veres férgecskéket, melyek 

 a búzakalászokban érés előtt és alatt vannak s azt tartja, hogy 

 azok a búzaszemek megérlelésére szükségesek." Sajnos, a hely szűke 

 miatt nem részletezhetem Zs. Márton Ferenc okoskodását, amellyel 

 magyarázni kívánja a „nyilt üszög" -nek és a „kemény üszög"-nek 

 szipoly-okozta keletkezését. Hogy az árpán kemény üszög nem 

 támad, annak okát abban látta, hogy „a szipolyok az árpaszem 

 vastag héját nem fúrhatják át". Megengedte azonban azt is, 

 hogy a kukorica üszögét más bogarak is előidézhetik. Ezek után 

 természetes, hogy az üszög ellen való védekezése voltaképen a szipo- 

 lyok elpusztításában állott. Erre a célra jónak tartotta a Bánátban 

 dívó pácolási eljárásokat, amelyeket le is írfc. A csávázószerek fel- 

 sorolása kapcsán fölemlítette, hogy a radnai gyógyszertáros az üszög 

 ellen olyan keveréket árul, amelyben bizonyára egérkő is van, „ezért 

 lehet olly foganatos a szipolykukacok elölésére". Az illető gyógy- 

 szertáros mmdenkinek visszaígérte a pénzét, ha szerének használása 

 után üszög marad a búzában. Zs. Márton Ferenc annyira biztos az 

 ő szipolyelméletében, hogy a következő felhívást intézte a gazdák- 

 hoz : „Felszólítom annálfogva hazánk mmden gazdáit, hogy a mon- 

 dottakat figyelmökbe vévén, azokat megcáfolni szíveskedjenek ; mert 

 míg ezt nem teendik, vagy az üszög származásának természetesb s 

 elfogadhatóbb okait nem mutatják ki, mind addig, azt hiszem, hogy 

 az üszög eredetét világosságra hoztam." 



A következő évben, ugyanabban a folyóiratban, megjelenik az 

 ellenző válasz, melynek szerzője Otömösi Magyar Imre, Jan- 

 kovácról. A leghatározottabban kelt ki a szipoly-elmélet ellen s 

 helyébe a saját magyarázatát fejtette ki, amelynek lényege a követ- 

 kező: „Az üszög származik a gabonanövénynek akár külső okok, 

 akár pedig a növény növekedésére megkívántató tápláló-elemeknek 

 rendetlen felszívása miatt megromlott életmüszertől, minélfogva a 

 gabonaszem szokatlan mód szerint képződvén, természetesen és 

 rendesen alakulandó részek helyett fekete lisztforma por, vagy ú. n. 

 üszög áll elő." 



