20 MOESZ G. 



Pankl Máté (1797.) az anyarozsot vad ro,es-nak nevezte.- 



Kováts Antal (1809.) hosszasabban foglalkozik az anya- 

 rozzsal, melyet következetesen „rosanya"-nak nevez. A tenyésztő- 

 szervek megromlásából származónak mondja. Épen úgy keletkezik, 

 mint a szilva „birtokája". Már ebből is látnivaló, bogy Kováts 

 sem az anyarozs, sem a bábaszilva természetét nem ismerte, amit 

 azonban hibájául nem lehet felróni, hiszen az ö korában e két 

 betegség lényege még nem volt felderítve. Az anyarozsot sem jó- 

 nak, sem mérgesnek nem tartja. Felemlíti, hogy babonás orvosság- 

 nak is használják. Orvosi szempontból is foglalkozik az anyarozs- 

 okozta görcsös betegséggel (rapbania, Kriebelkrankheit), mely 

 1808-ban „ Fogaras-f öldön " ártott. Ez a „járovány betegség igen 

 tsudálatos s rettentő volt (elég babirkáló, babráló), az úgynevezett 

 érzőin bajaival járt, járt görtsel, reszketéssel, fulladással, ájulások- 

 kal stb. stb., de halál nem igen történt". Végül azonban azt kö- 

 vetkezteti, hogy ezen járványnak nem az anyarozs lehetett az oka, 

 „mert itt majd mind búzakenyeret esznek". 



Nagyváthy János „ Magyar Practicus Gazda" (1824.) 

 c. müvében ezeket írta: „A Bába vagy Kelés ellen a rozsban 

 semmit se tudok egyebet, hanem hogy 1816-ban, mind az őszi, 

 mind a tavaszi rozsban bőven volt; eleget megettünk belőle, de 

 semmi nyavalya következést nem tapasztaltam általa ; mint valaha 

 a Francia orvosok állították". 



Két évtized múlva egy névtelen szerző a „Magyar Gazda" 

 1843-ik évfolyamába cikket írt az anyarozsról, melyet a gombák- 

 hoz tartozó betegségnek mondott. Szerinte ez a betegség nem 

 ragadós és nem is öröklődik át. Ellene semmit sem lehet tenni, 

 mert nincs módunkban a rozs megtermékenyítésének akadályait 

 elhárítani, már pedig az anyarozs hihetőleg a meg nem terméke- 

 nyített csírának kóros elfajulása — azaz a termő cukorféle nedvei- 

 nek erjedése — következtében jön létre. 



„A növények betegségei" c. munkának jeles, névtelen szer- 

 zője, 1843-ban az anyarozsot tökéletlen termésképzésnek mondta. 

 A mag állománya hólyagocskákból áll, de ezek nem keményítő- 

 szemcsék. 



A burgonya betegségei. 



A burgonya betegségéről az első közlést 1843-ban találjuk 

 a „Magyar Gazda" III. évfolyamának 1. felében, a 749. oldalon 

 (tévesen : 389.). Hírt adnak e sorok arról, hogy a Magyar Gazda- 

 sági Egyesület földmívelési szakosztálya 1843 május 29-én tartott 

 ülésén medárdvásári vitatkozásul több kérdést vetett fel. Az egyik 

 kérdés a következő volt: „Vannak-e nyomai hazánkban a kül- 

 földön annyira terjedő bm'gonyabetegségeknek, névszerint a száraz 

 rothadásnak ?" 



„A kérdés megnyugtató választ nyert, mert a jelenlevők 

 közül hazánkban a burgonyának ezen betegségét nem ismerik, 

 hacsak azon megromlása a burgonyának ide nem számítható, mely 



