A NÖVÉNYEK GOMBAOKOZTA BETEGSÉGEIRŐL 27 



foglalta. Ezt kell sejtenünk Zsarolányi Márton Ferenc- 

 nek a kalász-szipolyokról írt cikkének ama soraiból, melyben utal 

 Rumy kéziratának 370. §-ára, amelyik az üszög származásáról 

 szól. Rumy itt a következőképen nyilatkozott: az üszög szárma- 

 zása ezideig nagyon bizonytalan és valószínűleg több okból ered ; 

 „úgy látszik azonban, Hogy leginkább a megfertőztetett és a ned- 

 vességtől megrontott mag, részint a búza megtermésére alkalmat- 

 lan, a nagyon nedves, az éretlen trágyával trágyázott föld, részint 

 a bvlza virágzáskori hideg esők és ködök okozzák azt". Ezeken 

 kívül felsorolt más okokat is, úgy mint : az ezidei magot, a satnya 

 magot; a szántóföld gödröcskéibe került magokból kikelt penészedő 

 és rothadó csírát; a késői vetést; az éretlen magot. A „közön- 

 séges földmívelők" — Rumy szerint — még a következő okokban 

 hisznek : mély szántás ; lágy boronálás ; „ sokan még bizonyos napo- 

 kon is kívánnak vetni az üszög eltávoztatására". Ehhez az utolsó 

 ponthoz Rumy hozzáfűzte, hogy „Boldogok az együgyűek!" 



Hogy Rumynak már volt tudomása a külföldi mykológusok 

 kutatásairól is, azt már hangsúlyoztam. Hogy ezt a Georgiconban 

 tanította is, arról Zsarolányi Márton Ferenc cikkéből 

 értesülünk, ahonnan idézem R u m y kéziratának következő sorait : 

 „A legújabb írók szerint az üszög gombafaj, de nem merik hatá- 

 rozottan kimondani, ők-e mint gombák okai a betegségnek, vagy 

 pedig a betegség által hozatnak létre. Bauer Ferenc angol gazda 

 azt állítja, hogy ő be is ótotta ez üszögöt a búzába s az meg- 

 fogamzott." 



A gróf Festetics György alapította nagyszerű mező- 

 gazdasági főiskola a szabadságharc első évében megszűnt. 



Az a mezőgazdasági és ipariskola pedig, melyet T e s s e d i k 

 Sámuel ev. lelkész, a tudományosan képzett gazda fanatikus hittel, 

 bámulatos tetterővel és nagy áldozatkészséggel Magyarország gazda- 

 ságának és iparának fejlesztése érdekében. Szarvason, 1779-beu 

 alapított, nagyszerű sikerei ellenére is, a kortársak közönyössége, 

 sőt rosszakarata miatt, 17 évi működés után megszűnt. Ez volt 

 Magyarország első mezőgazdasági és ipari iskolája. Tessedik-nek 

 sok keserves csalódása után megvolt az az elégtétele, hogy gróf 

 Festetics György, akkor, amikor 1 7 9 7-ben a keszthelyi 

 Georgicont alapította, sokszor fordult hozzá tanácsért. Jól sejtette 

 tehát Tessedik, hogy az a mag, melyet oly örömmel és sok remény- 

 nyel vetett el, életre fog kelni. „Ez a mag — írta Tessedik — 

 egy neki kedvezőtlen éghajlatból, kedvezőbb éghajlatra átültetve, 

 talán ép olyan jól fog kikelni és nemesebb növényt kifejleszteni, 

 mint az a rajnai szőlővessző, mely Németországban ugyan ecetes 

 bort terem, de a Jóreménység fokán nektárt érlel." Az alföldi klíma 

 nem kedvezett Tessedik intézetének, de a dunántúli klíma új életre 

 keltette a Georgicon alakjában. Aki elolvasta Tessedik munkáit és 

 azokból megismerte okos, messzire látó terveit, az nem niondhat 

 mást, mint azt, hogy örök kár, hogy a szarvasi intézet nem marad- 

 hatott fenn. Tessedik tipusa azoknak a magyar tehetségeknek, akik 



