32 MOESZ G.: A NÖVÉNYEK GOMBAOKOZTA BETEGSÉGEIRŐL 



Török János: Sürgős figyelmeztetés a burgonyabetegségre nézve. 

 (Természetbarát, Kolozsvárott. 1846. I. 328—3.31. old.) 



V á 1 y i : Burgonyavész. (Magyar Grazda. 1847. VII. I. fele. .561—564. old.) 



Vidliczkay: Burgonyavész. (Magyar Gazda. 1847. VII. 1. fele. 

 810-812. old.) 



Vogt József: A gabonaüszögröl és rozsdáról, mint növénynyava- 

 lyáról. (Gazdasági Tudósítások. 1840. XI. 34. old.) 



Vörös József: Sárgadinnye-termelés. (Gazdasági Tudósítások. 

 1889. VI. 60. old.) 



V — 1: A burgonya" jókor kiásandó. (Magyar Gazda. 1>47. VII. 1. fele. 

 427—428. old.) ^ 



(A uöv. szakosztály 1923. évi január hó 10-éu tartott üléséből.) 



Varga Ferenc: A Succisella- és Succisa-génusz 

 összehasonlító szövettani vizsgálata és egybevetése 



a rokon-génuszokkal. 



(10 eredeti rajzzal.) 



Az 1623-ban Bauhinus által felállított Succísa génuszt 

 B e c k 1899-ben megjelent „Flóra von Niederoesterreich" című mun- 

 kájában két génuszra, a Succisella és, Succísa génuszra különítette 

 el. Minthogy ezen elkülönítés tisztán külső morphologiai alapon 

 történt, vizsgálataimmal a különválasztást szövettani adatokkal óhaj- 

 tom megindokolni. Vizsgálataim eredményét, amennyire az lehetséges 

 volt, egybevetettem Schweitzer (Dipsacus) és.Fodor (Cepha- 

 laria) dolgozatával. Az eredményeket röviden a következőkben fog- 

 lalhatom össze. 



1. A gyökér. A Succisá-k elsődleges szövetekből álló, diarch 

 gyökerében a faelemeket több bélsejt választja el egymástői, mint 

 a Succisella gyökerében. Az elsődleges bélszövet még gyarapodik 

 később, amikor a másodlagos szövetek kialakulnak, mert az össze- 

 függő fatesten belül mindig terjedelmes belet találunk. A diarchság 

 a másodlagos szövetekből álló gyökéren mindkét génusznál majdnem 

 teljesen eltűnik, legfeljebb a Succisella gyökerében találunk a fa 

 kerületén az elsődleges bélsugaraknak megfelelően egy kis bemélye- 

 dést. A kéreg szerkezete mindkét génusznál megegyező. Feltűnő, 

 hogy a Succisella gyökerében csak kevés keményítő fordul elő, bár 

 különböző korú és különböző időben gyűjtött anyagot vizsgáltam, 

 míg a Succisa gyökerének kérge, háncsa és bele tömve volt vele. 

 Az utóbbi kérgében állandóan megtaláUiatók a calciumoxalat 

 csillagok. 



A két génusz az exodermis előfordulásával és annak kelet- 

 kezési helyével megegye'zést mutat a Cephalariák-kal, míg a Dipsa- 

 atsoJi-tól az exodermis keletkezésének helyét illetőleg elüt, mert ott 

 mélyebb eredetű, nem hypodermális. A gyökér többi része mind a 

 négy génuszban nagyjából megegyező. 



