34 



VARGA F. 



4. A gallér. A fejecske- virágzatot kívülről körülvevő gallér- 

 (involucrum-) levelei mindkét génuszban lágyállományúak, ellentétben 

 a Dipsacn s-f &iok merev gallérleveleivel. Míg a Surcisella kicsiny 

 gallérlevelei fokozatosan mennek át a vacok pelyvapikkely leveleibe^ 

 addig a Succisa gallérlevelei nagyobbak, három körben helyezkednek 

 el, cuticulájuk vastagabb, szörözetük sűrűbb, a levegőnyílások 

 nagyobb számban fordulnak elő rajtuk és sokkal közelebb állanak 

 belső szerkezetüket, de külsejüket illetőleg is a lomblevelekhez, 

 mint a Snccisélla gallérlevelei. 



5. A murvák. A vacok murvalevelei (pelyvapikkelyei) meg- 

 egyeznek szerkezetüket illetőleg mindkét génuszban. A rajtuk levő 

 fedő- és mirigyszőrök, továbbá levegőnyílások szerkezete nemcsak 

 egymás közt megegyező, hanem a Cephalariá-Yal is. A pelyva- 

 pikkelyek mesophylluma, 

 szemben a Dipsacus- és 

 Ce^j/iö^ana-fajok murváinak 

 túlnyomólag sclerenehyma- 

 ticus vastagodású meso- 

 phyllumával, csak az edény- 

 nyalábok és az epidermisek 

 között levő részében áll 

 megvastagodott falú sejtek- 

 ből. Mindkét génusz pelyva- 

 pikkelyéből hiányzik a Ce- 

 phálariáJc-T3i jellemző hypo- 

 dermalis kristálytartó pa- 

 renchyma. 



6. A csésze. A két 

 2. ábra. A Succisella inflexa csészéjében lefutó génusz csészéjének szöveti 

 edénynyalábok ; cs. ny. = a csésze nyalábja, szerkezetét összehasonlítva, 

 p. ny. = pártába menő nyaláb, h. ny. = a f^j^^ ^ nyalábok lefutásá- 



bibeszál nyalabia. , j. i 'i i li.' ' i j. 



•' '' ban találunk eltéréseket, 



amit már sejteni lehet a külső alakból is. A Succísdla csészéjében 

 (2, ábra) a tetrameriának megfelelően, négy nyalábot találunk, 

 amelyek a csésze párkányán egymással egybeolvadva összefüggő kört 

 alkotnak, amelyből nem indul ki oldalág. A Succisa tetramer- 

 csészéjében szintén négy nyaláb található (3 — 5. ábra), amelyek 

 szintén egy körbe olvadnak egybe a csésze szélén, de az így kelet- 

 kezett gyűrűből oldalágak indulnak ki a csésze fogaiba. Elég 

 gyakran elő szokott fordulni, hogy a csésze fogainak száma az 

 utóbbi génusznál eggyel szaporodik, tehát pentamer lesz, akkor 

 a nyalábok száma is öt lesz, ami úgy jön létre, hogy a pártába 

 menő nyalábok közül egyik egy ágat bocsát a csészébe. 



Összevetve az eredményeket a Cephcdariák-on tapasztaltakkal, 

 a nyalábok száma a tetrameria esetén megegyező. Különbség van 

 a két génusz és a Cephálaria között a csésze epidermise és meso- 

 phylluma sejtjeinek alakjában, méreteiben, továbbá a külső alakban 

 és állományban. 



