38 



VARGA F. 



leges elemei sósavas phloroglucinnal intenzívebb vörös színt mutat- 

 nak, mint a secunder- és tertier-lemezek, illetőleg seeunder-elemek. 

 Az edénynyaláb-hüvely és a borda többi szövetei, amelyek barnás 

 színű anyaggal itatódtak át, primer lemezeik kivételével párásak. 

 A barázda két sejtsorában a primer fallemez is párás. Az epider- 

 mis és a nyaláb kivételével mindenütt találhatunk caleiam-oxalat 

 csillagot (c. dr.), de az összefüggő kristálytartő réteg-liiányzik. 



Az ismertetett szövetelrendezéstől elüt az involucellum egymás- 

 sal nagyjában megegyező, nyaki és alapi részlete. A külső epider- 

 mis megnyúlt sejtjei a koronában isodiametrikusakká lesznek és 

 levegőnyílásokat is lehet köztük találni. Néhány mirigy- és fedő- 

 szőr mindig található. Az alapi rész epidermisén a levegőnyílások 

 hiányoznak, annál nagyobb számban vannak a fedőszőrök. Ezek az 

 alap felett rásímuluak, vagy csak kissé állanak el az epidermistől, 



majd az alap felé fokoza- 

 tosan elállanak, magán az 

 alapon pedig már rá merő- 

 legesen helyezkednek el. 

 A termés alján a vacokról 

 való leszakadásakor az epi- 

 dermis széttépődik. A fekvő- 

 sejtek rétege a felülettel 

 párhuzamosan kevésbbé 

 megnyúlt, de nem isodia- 

 metrikus sejtekből áll. A 

 nyalábhüvely sejtjeinek fala 

 kevésbbé vastag, ugyancsak 

 mérsékelten vastagodott a 

 bordaparenchyma is, mely 

 kevesebb sejtrétegű. A ba- 

 7. ábra. Succisella inflexa. Fiatal involucellum rázdában nem két, hanem 

 bordájának k. m.-e ; ep. = külső epidermis, három egyenletesen vasta- 



0. r. = oszlopos réteg, ny. 1i. = nyaláb- godott falú sejtréteget talá- 

 büvely, «í/. F-. = vazalis pnmaneusok, r. = ? , két enidemiis kö- 

 rostacső kísérösejtek, b. p. = bordaparen- ^^^^^ ^ ^^\ epmeimis KO 

 chyma, p. = nyaláb körüli parenchynia, ZÖtt. Az^ edenynyakbokon 



1. sz. = lysigen szövet, b. ep. = belső epi- a kettéválás nyomait lehet 

 dermis, k. = cuticula, c. dr. = calcium- j^ár látni, mert tangentiáli- 



oxalat csillag. ^^^ lapítottak, sőt egyik- 



másik metszetben, ami közvetlen a korona alatti, vagy az alap alsó 

 részéből készült, már ketté-vált nyalábokat is találunk. A két nyaláb 

 között, amelyeknek csak gyengén fejlett nyalábhüvelyük van, 

 parenchymaticus sejtek vannak. A lysigenjárat helyén a legtöbb 

 esetben intercellulárisoktól tagolt legömbölyödött sejtekből álló 

 parenchyma, vagy legfeljebb nagyon kis lysigenjárat van. A lysigen- 

 járat, illetőleg annak a helyén levő hasadószövet és az edénynyaláb 

 között levő parenchimatikus szövet (6. ábra p.) nagyon redukálódott. 

 c) A fiatál termés hurha. Az utóbb ismertettekkel majdnem 

 megegyező szöveti szerkezetet találunk a fiatal termés közepe tája- 



