A SUCCISELLA- ES SUCCISA-GENUSZ 



39 



ról készített keresztmetszeten (7. ábra). A külső epidermis (ep.) 

 ugyanolyan, mint azt az idős termés középső részéről készült met- 

 szeten láttuk. Különbség csak al)ban van, hogy a fedő- és mirigy- 

 szőrök még megtalálhatók rajta. Az epidermis alatt nem fekvő sejt- 

 réteget találunk, hanem a radius irányában kissé megnyúlt sejtek- 

 ből álló oszlopos réteget (o. r.). A nyalábhüvely sejtjei (ny. h.) 

 csak kisebb üregükkel ütnek el a kissé megvastagodott és már 

 szintén gyengén barnára színeződött bordaparenchymátől (b. p.). 

 A nyaláb helyén vékonyfalú sejteket találunk, amelyek között 

 legfeljebb egynéhány elsődleges nyalábelem tűnik ki vastagabb 

 fallal. Megvan a nyalábon belül a sokszögletű sejtekből álló, jára- 

 tokat nem tartalmazó parenchyma (p.) is. Ez átmegy befelé a le- 

 gömbölyödött sejtekből álló, 

 még ép hasadószövetbe 

 (1. sz.). A barázda szövetei 

 hasonló elrendezésűek, mint 

 azt fennt az érett termés 

 burkában láttuk. A belső 

 epidermis (b. ep.) szorosan 

 csatlakozik a borda szöve- 

 teihez. A tartalmi részek 

 közül a calciumoxalat csil- 

 lagok (c. dr.) itt is előfor- 

 dulnak. 



Az idős és fiatal ter- 

 més involucellumának leírt 

 szövetelrendezését egymás- 

 sal egybevetve, megtaláljuk 

 a magyarázatát a mutatkozó 



különbségeknek. A nőve- o ,, a ■ ii ■ n • i i, . , 



T j„ , • 1 • 11 ' o- ábra. buccisella mnexa mvnlucellumanak 



kedo csira mmd jobban es edénynyaláb lefutása ; v. ny. = vacokból 



jobban feszíti az involucel- belépő nyaláb, a. gy. — alsó nyalábgyűrü, 



lumot, a hasad(5 szövetből '>• "ny- = karélyborda nyalábja, Te. ny. = 



megalakul a borda belseié- közti borda nyalábja, f. yy. == felső nyaláb- 



■u 1 • •' L -Cl 1 gyuru, k. 



ben a iysigenjarat. Jiizzel 



lépést tartva a fiatal invo- 

 lucellum oszlopos rétege mindjobban és jobban megnyúlik tangentiális 

 irányban és érett termésben már fekvő réteggé alakul át. Ezen 

 változásokkal párhuzamosan alakulnak ki az edénynyaláb faelemei, 

 az edény nyaláb hüvely és megy végbe a sejtfal anyagának a vál- 

 tozása is. 



c) A nyáláhlefutás. A vacokból belépő stele (8. ábra v. ny.) 

 az involucellum alján mindjárt a belépés helyén abba négy edény- 

 nyalábot bocsát. Az elágazás után megmaradó része folytatódik a 

 termő falába, majd onnan részben a magkezdeménybe, részben a 

 virágrészekbe. A négy ág a korona karélyai alatt levő bordába 

 megy, ezek a karélyborda-nyalábok. Belőlük az involucellum alján, 

 ahol a bordák kezdenek kialakulni, jobbra és balra egy-egy oldalág 



involucellum karélya a be- 

 mélyedéssel. 



