42 



VARGA F. 



gyakorolta nyomás az okozója annak, togy a fiatal bordában, a 

 csúcson jól megkülönböztethető oszlopos réteg és bordaparencbyma 

 két sejtsora idős bordában összenyomatik. 



c) Nyaláb-lefutás. A nyalábok hosszirányban a következő 

 módon futnak (10. ábra). A vacokból belépő stele (n. ny.) itt is 

 négy nyalábot bocsát mindjárt a belépés helyénél és épen úgy foly- 

 tatódik tovább, mint a Succisellá-han. A négy nyaláb közül egy-egy 

 megy a főbordába, főbordanyaláb (f. b. ny.), a bordába való belépé- 

 sük előtt jobbra, balra egy-egy ágat bocsátanak. Ezek az ágak a 

 mellékbordák alapján lapos ívben egyesülnek az alsó nyaláb gyűrű- 

 ben (a. gy.). A mellékbordákba ebből a gyűrűből mennek ágak 

 (m. b. ny.). Sem a bordanyalábok, sem az alsó nyalábgyűrű a bor- 

 dában többé el nem ágazik. A mellékborda-nyalábok, mielőtt az 



involucellum párkányát el- 

 érnék, közvetlen ezen be- 

 Z,^ ugró párkány alatt két ágra 

 oszlanak. Az így létrejött 

 ágak lapos ívben csatla- 

 koznak a főborda-nyalábok- 

 hoz, létrehozva az involu- 

 cellum párkányában a felső 

 nyalábgyürüt (f. gy.). A 

 főborda-nyaláb folytatódik 

 mint az involucellum fogá- 

 nak főnyalábja (f. ny.). A 

 mellékborda-nyaláb ágai- 

 nak a főborda-nyalábokhoz 

 való csatlakozásánál vagy 

 a főborda-nyalábból, vagy 



,„ „ o • ^ • • 1 11 - 1 a hozzá csatlakozó ágból 



10. ábra. buccisa pratensis mvoiucellumanak ,,, , ' ^ i i l-i^x, 



edénynyaláb lefutása; v. ny. = vacokból valtozO szamu, de legtobb- 



belépö nyaláb, a. gy. — alsó nyalábgyűrű, ször két ág veszi eredetét, 



f. b. ny. =: főborda nyalábja, m. b. ny. = amelyek szintén a fogakba 



mellékborda nyalábja, f. gy. = felső gyűrű, j^ennek, mint melléknyalá- 



f. ny. = mvolucellumíog lo nyalabia. itat i n • t 



^ o j j ^^^^ ^ ^Qg nyalábja annak 



csúcsában, a melléknyalábok pedig a széleken végződnek. Ezen 

 utóbbiak végződésénél a fog szélén egy kis kiugró részt találunk. 

 A felső nyalábgyűrű íveiből is indulnak ki rövid ágak, amelyek 

 részben a fogak alapját, részben a bemetszéseket ágazzak be. A fogak 

 bemélyedései itt is mindig a mellékbordák nyalábjainak elágazásá- 

 val szemben vannak. 



Az involucellum négyfogúságábau akkor sem vettem észre semmi 

 változást, ha a párta vagy a csésze körében az öttagúság lépett is fel. 



3. Egybevetés. 



Összehasonlítva a vizsgált génuszok involucellumát, nagy 

 eltéréseket találunk azok szerkezetében. A Succisella kükő epi- 

 dermise jóval vékouyabbfalú sejtekből áll, mint a Sucdsáé, anyaga 



