A SUCCISELLA- ÉS SUCCISA-GÉNUSZ 43 



is eltérő, az elsőnél cellulose, az utóbbinál párás. Az epidermis 

 függelékei számbeli eltérés mellett az elsőn lekopnak, a máso- 

 dikon megmaradnak. A SucciseUá-han a fiatal inrolucellum oszlo- 

 pos, idősben fekvősejtek rétege a Succisá-hsin mindig oszlopos, míg 

 azonban anyaga az elsőnél állandóan cellulose, addig az utóbbinál 

 pára. A SucciseUa edénynyalábja körül külön edénynyaláb-hüvely 

 alakult ki és a felülettől több sejtréteg választja el, mint a Succisá- 

 nál, ahol az edénynyaláb-büvely hiányzik. Különbség van az edény- 

 nyalábok lefutásában, a bordapareuchyma kialakulásában, ami a 

 Succisellá-han többé-kevésbé vastagodott falú sejtekből áll. Anyaguk 

 tekintetében úgy a nyalábok, mint a bordaparenehyma, mindkét 

 génuszban megegyező. Eltérés van a lysigen járat keletkezésében, 

 ami a Sticcisellá-han külön hasadószövetböl jön létre és sóba sem 

 ér egészen a nyalábig, mint a Succisá-h&ii, hanem parenchymatikus 

 szövet választja el attól. Különbség van a két génusz között az 

 involucellum-barázda szilárdító szöveteinek kifejlődésében. Általában 

 feltűnő, hogy a szilárdító részek a Succisellá-han fejlettebbek, mint 

 a Succisá-han, ahol csak az epidermisre és edénynyalábra szorít- 

 koznak. Eltérő a két génusz mvolucellumának külső alakja : a Succi- 

 sélláé korsóalakú, a Succisáé oszlopalakú, amelyen fő- és mellék- 

 bordákat különböztethetünk meg. Különbség van a korona alakjában 

 és erezetében is, a termés többi részei megegyezők. 



Össze vet v^e ezen eredményeket Fodor (14.) és Fischer 

 (13.) vizsgálataival, a következőket állapíthatjuk meg. A Cephalaria- 

 és Succisa-génuszok megegyeznek abban, hogy az involucellum 

 koronája fogas, de a fogak száma különböző. Mindkettőnél meg- 

 különböztethetünk nyolc barázdát, négy fő- és négy mellékbordát, 

 amelyeknek alakja azonban elütő a két génusznál. Némi meg- 

 egyezést mutat az involucellum külső epidermisének vastagsága és 

 a szőrözet minősége, ami azonban a Cephalariák-on sűrűbb, mint a 

 tiuccisán. 



ügy a SucciseUa, mint a Succisa involucelluma szilárdító 

 szöveteinek és a bordaparenchymának a szerkezete, elrendezése elüt 

 attól, amit a CephalariáJc-han találunk. Hiányzik mindkét génuszban 

 az epidermis alatti kristály tartó-réteg, amely Fodor (14.) szerint 

 a külső epidermis alatti sejtsorban mindenütt, Fischer (13.) szerint 

 csupán a barázdákban található, ahol a szilárdító szövet épúgy 

 hiányzik, mint a Síiccisá-han. 



4. Összefoglalás. 



Vizsgálataim eredményét röviden a következőkben foglal- 

 hatom össze: 



A szár szövettani viszonyai mindkét génuszban megegyezők 

 és bizonyos hasonlatosságot mutatnak a Dipsacaceae többi génuszá- 

 val is. Elüt az utóbbiaktól abban, hogy a hypoderma egyenletesen 

 vastagodott sejtekből áll. A pericyklusból a váladéktartók hiányoz- 

 nak és a szárban mindig van bél. 



