A SUCCISELLA- ÉS SUCCISA-GÉNTJSZ 47 



39. Reichenbach: Icones FI. germ. 1850. XII. k. p. 22. 



40. Reichenbach: Plánt, critic. 1826. IV. k. p. 23. 



41. Reinke: Sekretionsorgane. Prigsheims Jahrb. f. wiss. Bot. X. 

 1876. p. 151. 



42. S c h V e i t z e r : Adatok a Dipsacus-génusz anat. és fejlőde'stani 

 ismeretéhez. Egyet. Természettud. Szöv. 1910-iki évkönyve. Budapest, 1910. 



43. S c 1 1 i : Contribuzioni álla Biológia florale delle „Rubiales" 

 Ann. di Botanica. Vol. IV. Fasc. 3. p. 185. 



44. S 1 e r e d e r : Syst. Anat. der Dikotyl. 1899. p. 514. 



45. Szabó: Monographie d. Gattung Knautia. Leipzig. Englers Bot, 

 Jahrb. Bd. XXXVI. (1905.) p. 389. 



46. Szabó: Újabb histológiai és fejlődéstani megfigyelések a Knautia- 

 génusz fajain. Bot. Közlemények. 1910-iki évf. 3. füzet, 133. 1. 



47. S z a b ó : A Dipsacaceák virágzatának fejlődéstani értelmezése. 

 Szt. István Akad. Értesítője. III. évf. (1918.) 2. sz. p. 119. 



48. Vaillant: Botanicon Parisiense. 1723. 



49. Van Tieghem: Remarqu'es sur les Dipsacacées. Ann. des 

 aciences. nat. Ser. 9. T. X. (1909.) p. 148—200. 



50. Van Tieghem et Douliot: Recherches comparatives sur 

 Torigine des membres endogenes dans les plantes vasculaires. Ann, des 

 Sciences nat. Ser. 6. T, VIII. (1888.) 



51. V e s q u e : Charactéres des principales familles Gamopétales. Ann. 

 des Sciences nat. Ser. 7. T. I. p. 182. 



52. Vallroth: Schedulae crit. 1822. p. 52. 



53. Warming — Johanasen: Lehrb. d. alig. Bot. I. Berlin. 1907. 



54. Wulfen: Roemer Archiv f. d. Bot. 1803—1805. III. p. 316, 



55. H ay e k : Flóra von Steiei-mark. Berlin. 1911—1914. Bd. 11. p. 417. 



Sántha László. Adatok Tolna vármegye zuzmó- 

 flórájának ismeretéhez. 



(2 eredeti rajzzal.) • 



Tolna vánnegye zuzmőflórájával tudomásom szerint eddig 

 még senki sem foglalkozott, még kisebb irodalmi adatot sem 

 ismerek, amely csak néhány zuzmót is felemlítene,^ Maga ez a 

 körülmény is sarkalt arra, hogy a kérdéssel foglalkozzam, külö- 

 nösen akkor, amikor olvastam, hogy még virágos növényeket ille- 

 tőleg is hosszú ideig meglehetős ismeretlen terület volt. Tolna 

 vármegye botanikai kutatásainak rövid történelmi áttekintését 

 Bartal K.- a Botanikai Közleményekben már közzétette, egy 

 évvel későbben Hollós L.^ ugyanezen folyóirat hasábjain ezeket 



1 Dr. Hollós László tagtársunk, a tolnavármegyei irodalom 

 alapos ismerője is volt szíves ebben megerősíteni. 



2 B a r t a 1 K. Adatok Szekszárd környékének flórájához. Botanikai 

 Közlemények. I. 1910, p. 33. 



3 H 1 1 ó s L. Tolna vármegye flórájához. Botanikai Közlemények, 

 ír. 1911, p, 89. 



