64 BOROS Á. 



Boros Ádám: Florisztikai közlemények. I. 



(2 eredeti rajzzal.) 



Ebben a közleményemben az 1919 — 23. évi botanizálásaim 

 érdekesebb elszórt adatait és az ezekre vonatkozó megjegyzéseimet 

 közlöm. Az 1919 — 21. években főleg a Duna-Tisza közével, 1922 — 

 23-ban pedig a Nyírség és a drávabalparti síkság kutatásával fog- 

 lalkoztam. A m. kir. gyógynövény kísérleti állomás megbízásai 

 folytán azonban közben más vidékeken is megfordultam, mely alkal- 

 makkor, továbbá a Duna-Tisza közén gyűjtött adatok érdekesebbjeit 

 a következőkben állítom össze. 



1. Potamogeton densus L. Mosón megye : a holt Dunaágban, 

 Dunakiliti mellett. (Rajkánál P. fluüans, Hippuris vulgáris és Fon- 

 tinalis anUpyretica is.) 2. Agrostis canina L. Pest megye: a nagy- 

 kőrösi Csókáserdő bomokján. 3. Hierochloa odorata (L.) AVlilbg. 

 Mosón megye: Rajka. 4. HeleocJdoa Bernátshjana (Degen) Boros 

 [H. cdopecuroides X scJioenoides] Esztergom megye : szülőivel Muzsla 

 mellett. 5. Sederia varia (Jacq.) Wettst. Pest megye: a Pilis- 

 hegy „Vaskapu" nevű részén, mészsziklákon 

 Valeriána triptens és Bupleuruni longifolimii- 

 >*4 [ I I mai. — Borbás (Budapest növényzete, 48. 



( 1 J I lap.) a pilisi növényt még a budaival azonos- 



^r vji// ^^^ vette; az újabb irodalom a Pilishegyről 



R il 3. i^em említ Seslería-t 6. S. hudensis Borb. 



1. ábra. A. az Anthe- P^st megye : a Nagyszál keleti szikláin Vác 

 ricum Kliaf/n, B. AZ A. mellett. — Tőkés-nél >b'. „coendea'' néven 

 macrocarpum felnyíló szerepel. 7. Carex hrizoides L. Pozsony megye : 

 tei-mése^te^rm. nagy- ^ Dunaparton a „Záperdő"-nél Somorjával 



szemben, Rajka közelében. A Dunaparton 

 Rajka mellett Selaginella Mvetica is. 8. Anthericuin itiacro- 

 carpiiiii Boros, nova ssp. spéciéi A. liliago L. [syn. : A. liliago 

 Deg. apud. Hollós Bot. Közi. 1910:100, (19.)] (1. ábra.) 

 A typo diífert fructubus elongatis oUongo-ovalibus, longitudine 

 fere cluplo latioribus [longit. ca 14 — 15 mm., latit. 6 — 7 mm.], 

 dum fructus typi ovaliglobosae, latitudine vix vei parum longiores 

 [longit. ca 7 — 9 mm. latit. 6 — 8 mm.]. Crescit in Magna Planitie 

 Hungarica in collibus arenosis „Nagyerdő" pr. opp. Nagykőrös, 

 ubi d. 25. jun. 1920. légi. — Az A. macrocarpum ugyan egyedül 

 csak termésében különbözik az A. liUago-tó\, bátran tarthatjuk 

 önálló endemikus fajnak, ha tekintetbe vesszük, hogy legközelebbi 

 rokona, az A. liliago teljesen állandósult, kevéssé variáló faj. Az 

 A. macrocarpum az A. liliago elterjedésének határán, meglehetős 

 izoláltan fordul elő. — Az A. liliago mediterrán növény, mi hazánk- 

 ban meglehetős ritka, csak a magyar íióravidék karsztos lejtőin 

 fordul elő. Az Alföldről az irodalom mindössze a fent idézett 

 Holló s-féle nagykőrösi adatot közli, mi tehát nem az A. liliago-raj 

 hanem az új A. macrocarpum-rdi vonatkozik. 9. Orchis Dietrichiana 



