6(3 BOROS Á. 



i'olt, milyenek pl. a P. patens-hez közel álló azon alakok, melyek 

 ettől csak annyiban térnek el, hogy középső levélrészének igen 

 rövid nyele van. Virágzó állapotban főleg a P. patens-től örökölt 

 gyér szörözete feltűnő, mely a hybridet azonnal jelzi. 17. P. fla- 

 vescens (H a z s 1.) B o r b. a Nyírség jellemző növénye, hol a P. nigri- 

 ram Störek.-t helyettesíti, mely utóbbi a Tiszát nem lépi át. 

 Azon különböző színváltozatok, melyek P. pratensis, P. nigricans 

 és P. montana néven a Nyírségről ismeretesek, a virág színén 

 kívül más tulajdonságokban talált különbségek alapján föltétlenül a 

 P. flavescens alakjai. A PulsatUlák általában hajlanak a szín-aber- 

 rációkra, az összes P. fajoknak számos ilyen lususa (modifikációja) ' 

 ismeretes. A P. flavescens elterjedési körzetéből sötétebb színű alakot 

 már Hazslinszky, Rapaics és Simonkai is közölt. A 

 debreceni „Haláp" homokbuckáin Rapaics" megfigyelése szerint 

 gyengén pirosas színben fordul elö^ [var. roseolus Boros ined. 

 {- F. nigricans var. rhodosepala R a p c s. — non B o r b.) a typo 

 difPert sepalis roseolis] ; ugyanezen alak él Bagamér (Bihar megve) 

 körül, honnan Wagner I. egy tanítványa hozta. Ez a szín válto- 

 zat, úgylátszik, Halápon és Bagaméron is állandó. — Bátorligetben 

 a normálisan kifejlődött P. flavescens ezrei között 1 — 1 példány 

 zöldes (lus virescens m.) és sötét bíbor- (lus. atrooiólacea m.) színű 

 példányt is. találtam. A P. flavescetis-t a nyírbátori kispiricsei erdő, 

 a teremi Bodvai erdő (Vállaj mellett ; Szatmár megye) homokján is 

 megtaláltam, ezen kívül még Bátorligetből P. nigricans Lengyel, 

 non Störck.), Debrecenből,* Nyíregyházáról' és a Bodrogközből 

 (Cséke mellől) ismeretes. Simonkai Hazslinszky hegyaljai 

 adatát is a P. flavescens-hez vonja. S i m o n k a i isaszegi adata 

 ellenben téves, *^ ez nem egyéb, mint a P nigricans szín változata. 

 A P. flavescens szoros vonatkozást mutat a nyugati P. pratensis- 

 szel (színében azonban eltérő) ; valószínűbb, hogy ennek és nem a 

 P. nigri cnns-nSi\i leszármazottja. Az a flora-assoeiatio, melyben a 

 P. flavescens a Nyírségen előfordul, az északi mészben szegény 

 homokmezők flórájával rokon (1. Gáyer M. B. L. 1917:56., 

 P. „flavicans" helyett P. „flavescens^ értendő). — P. flavescens a 

 P. nigricans-tó\ határozottan különbözik. Simonkai által (M. B. 

 L. 1906:180.) már megállapított különbségeken kívül P. ?^«^nmwá- 

 tól a következőkben tér el: virágja hengerded, nem terped úgy 



' Minthogy ezen eltéréseket semmi külső okra nem tudjuk vissza- 

 vezetni, modifikációknak kell tartanunk. 



^ Debrecen flórája. (Erd. Kíséri., 1916 : 164.) 



^ 1923-ban és 1924-ben Halápon járva, bőven láttam normális P. 

 flavescens-i, közte a var. roseolus csak gyéren fordul elő. Figyelemreméltó, 

 hogy lassú szárításkor a P. flavescens sepalái megsötétednek, mire a régi 

 herbariumi példányok vizsgálatánál figyelemmel kell lenni. 



* „Nagyerdő" (loc. class.), Csere, Pallag, Haláp. 



s A nyíregyházai erdőben Simonkai (Akad. Közlem., 1870 : 179.; 

 M. B. L., 1906: 180.) P. Zicliyi néven; a Sóstó felé M á g o c sy-D i e t z. 



* L. még Papp Lénárd: „A P. pratensis var. 2jichyi S c h u r-ról". 

 (1913.) 



