- • FLORISZTIKAI KÖZLEMÉNYEK g7 



szét, mint az, sőt szájánál gyakran összeszűkül, sepalái rövidebbek 

 és tompábbak, kívülről halvány szennyeslilák, belülről lilássárgák. 

 Az egész növény sokkal gyengébben és egyenetlenül szőrös. Levele 

 sokkal szélesebb, szőrös levélsallangjai szétállők, berezdelten kifelé 

 hajlók. Levél- és murvasallangjainak csúcsa tompább, hirtelen 

 hegyesedő. Murvasallangjai gyakran csúcsukon 2 — 3 sallangra hasad- 

 nak. Ezzel ellentétben a P. nigricans virágjai szétterpedők, harangi 

 idomúak, szájuk felé lényegesen tágulnak, sepalái violafeketék. Az 

 egész növény sűrűn, egyenletesen, elállőan bozontos. Levél- és 

 murvasallangjai hegyesek, a murvás allangok az alsóbb részükön 

 hasadnak 2 — 3 sallangra, nem a csúcsukon. — A P. Zichyi Sehur, 

 mi különben is bizonytalan növény, a leírás és a termőhely fek- 

 vése alapján nem azonos a P. flavescens-szeV (1. Borbás Term. 

 Közi. 1893:331., Rapcs Erd. Kíséri. 1916:37.). Szőny, Gönyü, 

 Győr vidékén a P. Zichyi-i keresve (Jávorka, Polgár, Boros) 

 csak P. nigricans-t találtunk. A P. Zichyi föltehetöleg csak a 

 P. nigricans színváltozéka (mutációja). — A három telivér Tiiha- 

 tilla-í^ (pátens, grand/is, flavescens) Bátorliget mellett nagy tömeg- 

 ben keverve fordul elő. (A P. flavescens ősszel bőven van másod- 

 virágzásban). Köztük a P. grandis Xs pátens igen gyakori, a P. 

 grandis >; flavescens és a P pátens X flavescens ellenben igen ritka. 

 A P. patens-nek az Alföldön ez az egyedüli ismeretes termőhelye, 

 a P. grandis Debrecen vidékén (Nagycsere Hazslinszky, Rapa- 

 ies; Haláp Boros 1923.) és a Duna-Tisza közén (Káposztás- 

 megyer, Rákos, Mouor, Pilis, Örkény, Kecskemét) előfordul. — 

 A bátorligeti buckás, ahol 6 PulsatiUa fordul elő, a leggazdagabb 

 Pulsatilla-termöhely a világon, mi esztétikai szempontból is egyedül 

 álló. 18. Fapacer hyhridum L., Jlalcolmia afrícana, 3Iyagrum,' 

 Blfora, Lathyrus aphaca, Vicia sativa, V. angustifoUa, CmccaUs 

 daucoides, Valerianella dentata, PotentiUa collina, Adonis flaminea, 

 Consólida orientaUs, Althaea hirsuta. stb. társaságában Kuuszeut- 

 miklós és Homokszeutlörinc (Pest megye) közt, az épülő vasúti 

 töltésen. 19. Nasturtimn officináié R. Br. Pest megye : az alagi- majori 

 patak mocsaraiban, Rákospalota és Alag közt (gyéren). 20. Spiraea 

 oblongifolia W. et K. Budapest: a Felső-Kecskehegyen, Óbudánál. 

 Meglepő, hogy a Hieracium dmiuhiale B o r b. termőhelye közvet- 

 len közelében ennyi ideig ismeretlen maradt. 21. Sorbus lati fólia 

 L a m. Veszprém megye : Márkó Kápolnadombjának erdejében ; 

 Zala megye : Gyenes mellett (gyűjt. G á y e r). Borbás (Balaton 

 flórája 207., 208., 441. 1.) a gyenesi növényt S. semiincisa néven 

 rajzolja és írja le. A niárkói és gyenesi növény szélesebb és tompább 

 levélkaréjaival a valódi budai tí. semiincisa B o r b. (Term. Közi. 

 1879:34.) -tói eltér és a 6\ latifolia-Yal egyezik meg. A Bakony- 

 ban az ana-csoportból nem a budai S. darmhíalis (Jáv.), hauem 

 egy *S'. ária — cretica [S. meridionalis A u c t., pl. Veszprém mellett ) 



' Ebben a kérdésben P a p p L. (i. h. 28. stb. lap) más véleményen van , 

 - Csengőd, Kiskunhalas, Kalocsa mellett, továbbá Farmos és Tápió- 

 Bzele közt is (Pest m.). 



