(58 BOKOS Á. 



él ; valószínűleg ez a »S'. lati fólia egyik szülője. 23. Kitaihelia vUi- 

 folia W i 1 1 d. Pest megye : Margitliget (Pomáz mellett), kertek 

 közelében, valószínűleg elvadulva. 23. Helianthemum nummidarinm 

 (L.) D u 11. A Duna-Tisza közén számos helyen : Jánoshalma és 

 Kiskunhalas közt [Prodan-iiál (M. B. L. 1915:241.) téve-sen 

 H. ohsciiDim néven, példánya megvan nekem], Szelevényi erdő 

 (stb. Csongrád megye) Lányi M. B. L. 1915:262., Lengyel 

 Erd. Kíséri. 1915:67.), Kecskemét (Nagynyír és Kisnyír), Nagy- 

 körös [Csókás-, Nagy- és Pálfája-erdő ; Holló s-nál (Kecskemét 

 növ. 138. 1.) tévesen H. obscumm néven], Peszéradacs, Sarlósár, 

 [„Borovicska-erdö". Kerner-nél (Veget. Verhált. 48. 1.) mint 

 H. tomentosiim\ Örkény (Lövőtér, Örkényi-erdő, Örkényi-tábor), 

 Csepelsziget (Soroksárral szemben). — Keriier közlését már 

 J a 11 c h e n (Die Cistaceen Ost.-Ung.-s 44. 1.) helyesbíti H. nummu- 

 larixm-ra.. A Csepelszigetről Bor b ás (Erd. Lapok 1885:302.) 

 „H. rtdgare var. angnstifolmm Jacq., Vis."' néven közli, Degen 

 u. imien „H. nnmmularium Yax. pustarum Borb." néven bocsá- 

 totta cserébe, utóbbi azonban helyesen a if. ooatimi alakja [Mat. 

 Term. Közi. (A szerbtövis...) 1893:19] és nem a U. nnmmnla- 

 rium-é, mint ahogy azt Borb. később (Balaton fi. 395. 1.) tévesen 

 veszi (1. J a n c h e n i. h. 50. 1.) A Duna-Tisza közének belsőbb 

 részén tehát csak a H. nnmmularium fordul elő; úgy Prodan, 

 Hollós, mint K e rn e r adatai idetartoznak. A H. ovatum a Duna- 

 Tisza közének csak felsőbb részén fordul elő, a pesti síkon (Ká- 

 posztásmegyer. Rákos), a Szentendrei szigeten és a Tápió völgyé- 

 ben [Tápiószecső ; Ke mer szerint (Veg. Verh. 47. 1.) egész Mo- 

 uorig]. Feltűnő jelenség ez, mert a Buda-Pilisi hegységből a H. 

 nummidarinm teljesen hiányzik A Duna-Tisza köze tehát ebben a 

 Bakomiyal mutat kapcsolatot (H. nummul. a Bakonyban gyakori). 

 A H. ocatum a Budai hegységben gyakori, az Alföldön ritka. 

 Mindkét faj az Alföldön keskenyebb levelű, mint általában a 

 hegyvidéken: a H. ooatum ezen alakja megfelel a var. Janceola- 

 tum (W i 1 1 k.) [H. pustarum Bor b.]-nak, míg a H. numynularimn 

 analóg keskenylevelű alakja a var. oblongifoUtim (W i 1 1 k.) [H. 

 angustifolinm Borb. 1. c. non Jacq., Vis.]. Mindkettő csekély 

 szisztematikai értékű ökológiai alak. 24. Fleurosi)erm,um austríacum 

 (L.) Hoffni. Bükkhegység: erdőben a „Bánkút" mellett, a Bálvány- 

 hegynél, Felsőhámor közelében (Borsod m.). 26. Laserpitiiim pru- 

 thenicum L. var. silaifolla Boros nov. var. Glaberrima, sicuti 

 var. glahra DC, sed foiiis subtilius sectis, segmentis longe productis, 

 tenuioribus, 2 — 3 mm. latis, 6 — 10 mm. longis minus dentatis, 

 Silai flavescentis fólia in memóriám revocantibus distincta. Crescit 

 in pratis humidis [!] ad Bátorliget prope Nyírbátor (comit. Szabolcs), 



» A. H. angusUfáium (Jacq. Hort. Vindob. III. 29.) kétes, mert nem 

 lehet megállapítani, hogy az ovatum- vagy nummiüarium-hoz tartozó alak-e ; 

 a H. angustifolium Vis. (FI. Dalmát. III. 146.) pedig a H. nummularium 

 még keskenyebb levelű dalmáciai alakja, melynek biztosabb neve var. lineari- 

 folium (W i 1 1 k.). 



