grundsat?er, for kattare inom vetenskaprn. — Men sedan nu 

 snarl sagdt all auktoritetstrp foisvunnit, (ett nodvandijjt vil- 

 kor for all supranaturalism), sedan vetenskapen nu blifvii de- 

 mokratisk, ar ej langre mojligt franigS pa denna bana; den 

 bedragna sinnligheten kan endast genom sinnlig erfarenhet 

 aterfOras till ratta vagen. De, som beklaga detta forhallande, 

 maste inse, att afven delta ar ett vilkor (Or en hogte veten- 

 skapens panyttfodelse och trOsta sig medBaeosord: half kun- 

 skap afleder fran. hel aterfdr till en klarare insigt af uppen- 

 barelsen. — Afven de fragor, som dermed icke synas sla i 

 nagot omedelbart samband, utga ytterst derifran , t. ex. an- 

 tingen man med Linne och de hldre utgar fran det ho'gsta 

 och fullkomligaste — eller fran det lagsta och ofullkomliga- 

 ste, som samtiden yrkar — antingen »slagtet, sasom nagot 

 i naturen gifvet, bestammer karakteierna», eller, sasom nyare 

 yrka, » si aglet uppkommer genom familjens analysw, d. v. s. 

 genom karaktererna, otahga andra att fortiga, hvilka i dot 

 foljande skola narmare utvecklas. Man tvingades derigenom 

 ofverse eller blott sasom tillfalliga afvikelser anmarka en mangd 

 underordnade skillnader, hvilket var lids anspiak pa noggrann- 

 het icke tillater. Om man tillagger lika vigt och viirde at 

 det tillfalliga, t. ex. hybriditeter*), betraktar en ski Ida afvi- 

 kande slagten som familjer af lika betydelse med de stone, 

 blir ingen klar, helgjuten ofversigt af vetem-kapen mojlig. Om 

 man jemfor de nyares familjer och slagtcn, onekiigen vida 

 Lattre karaktoriserade, med de aldre af Einne och Jussieu, 

 larer oss naturliga kanslan , att de sednare ofta aio naturli- 



*) For oss ar obegripligt, att man i vetensl<apen vil) afse na^ot 

 s§ obestamdt och tillfalligt, alt man ens vilJ upplaga dem sarskildt i 

 Floror och systematiska verk. Vi inslamma i detta fall helt och bal- 

 let med en af vAr tids utmarktaste Botanister, Bentham, som licit 

 och hallet fOrbigSr den, sflgande: Hybridae e speciebus vulyaiioribus 

 enalae saepe occurruntj tarn spontanae^ qttam eullaej el ah Ainlo- 

 ribus pro speciebus aut varietatibus accipiuntur. Hie vero nee descri- 

 ptioneSj nee diagnoses admisi. — Non sunt enim species perpetuate 

 nee varietales nee- stirpes permanenteSj sed lindividua in herbariis ni- 

 mis assidue servatcij in natura ephemera et rara„ quorum duo ex 

 iisdem stirpibus enata saepe inter se dissimiiiora sunt ^ t/uain a 

 patre I. matre. MS man ofverlemna jaeten e!'ter dessa St blumister, 

 som genom deras fabricer&nde forstort verkliga arlkannedomen bland 

 Pelargonia och andra slagten. 



