74 



handlingar a 40 — 20 ark, hvilkas hela innehall Linne lika 

 klart skulle fiamstallt pa en sida. Linnes Philosopbia Bo- 

 tanica var lange och annu i min ungdom nastan enda La- 

 roboken i Botaniken — och fast man nu icke kan stanna 

 vid^den, fOrtjenar den alltid grundligen studeras. FoY min 

 del anser jag icke for nagon vinst , att man ofvergifvit de 

 Linneanska stranga grundsatserna for namngifning, for dia- 

 gnostik och framfor allt for system, sa att var nyaste for- 

 fattare i denna vag , Endlieher, framstaller som grundsats 

 just rrxMsatsen af hvnd jag i min unadom larde, nemligen 

 »/Vi systematc omnia sunt arbitrciria. » 



Karakteristiskt ar, att Linne. efter Botanikens definition, 

 btfrjar sin laiobok med Botanikens litter atur och historiska 

 utveckling, som man i alia nyare staller sisl. Hvad Linne- 

 anska definitionen pa Botaniken: Scientia naturatis , auae 

 vegetabilium cognitionem tradit , bet ni (Far , sa synes denna 

 mig, efter tagen kannedom om de nyare controversierna (jfr. 

 Schleiden), den enklaste ocb mest omfattande; afvensom 

 bans antasandc af Mosaiska ftirklaringen: »/ begynnelsen 

 shapade Gud)) af den organiska skapelsens upphof, eburu 

 supranaturalistisk, laitfattligare an de nyare fundei ingarne 

 ofver de kemiska elemenlernas bildning-drift o. s. v. — Bland 

 foreskrifter Linn6 lemnar Tiro Botanices ar afven den : »//*- 

 storiam Utter ariam Botanices sibi familiar em redd at ; sy- 

 nonyma Auctorum , regrediendo semper ad Invert tores 

 evolvere adsuescat.v Dertill ger sig val minsta delen nu- 

 mera tid, utan nojer sig med att kanna, hvem som gjoit 

 sista namnfOrandringen, ofta utan att hafva sett eller under- 

 sold vSxten. Jag fror mig icke gOra samtiden nagon oratt- 

 visa, om jag antager, att kannedomen af den aldre littera- 

 turen icke ar flertalets starka sida; man kan ocksa vara en 

 stor artkannare utan grundligare erudition, men }>§ Linnes 

 tid raknades dessa endast till Botanopbili. Man klagar van- 

 ligen ofver aldres dunkelhet (en foljd deraf att man genom 

 forenklade larobocker och undervisningsmethoder ej tar lar- 

 jungarnes egen anstrUngning i ansprak *)); man anser dem 



*) Vi maste reservera oss emot den tydning, som ville vi oeilla 

 dessa obestridliga forbattringar (ehuru man vid Universiteterna ofta 

 klagar, aU ynglingar, som nu ankomma med vida storre kunskapsfor- 

 rSd 3n forr, likval ega mindre arbetsformaga) , utan blott antyda plig- 



