73 



ofverflodiga , da man har nyare battre b§de figurer och be- 

 skrifnmgar; men det finnes i alia fall en aerugo nobilis , 

 som ej uppvages af nyare politur. Den nyare, lattlastare 

 Journal-litteraturen skall ersatta allt; den har visserligen den 

 obestridliga fortjensten alt hastigare och allmannare sprida 

 nyare upptackter, men den fortgaende taflan att framkomma 

 med nytt, gor det nodvandigt, att forut kanna det gamla, 

 emedan fragor, som for 50, 400 a> sedan voro afgjorda, 

 upptagas anyo. Manga anse den till och med menlig for 

 den vetenskapliga grundligheten; sakert ar, att den skadar af- 

 sattningen pa stoYre vetenskapliga verk, som nu ar mindre 

 9n forr, oaktadt det manefaldigt okade antalet af vetenska- 

 pens idkare. 



Sarskildt frams taller Linne SystemernLis historia, hvilka 

 vid (iden for hans upptradande ansagos for summan af alia 

 vetenskapens resultater, det centrala, som sammanholl de 

 skilda delarna, hvaifore ock Linne ytlrar: Systamaticis ni- 

 tor ct certitudo scientiae Botanicae debetar. I den man 

 vetenskapen blifvit, om jag sa ma saga, centiifug, asyf- 

 tande hufvudsakligen uppfdiandet af ett Babelslorn af en- 

 skildheter, har intresset for systemntiken upphdrt och nojer 

 man sig med den fullstandigaste subjektiva upprakning, man 

 har att tillga, som undanskymmer den inre foi bistringen. 

 Men en ensidighet hos Linneanska tiden var onekligen, att 

 systemet endast fick afse fruktifikations-organerna (Botanici 

 ortJiodoxi L.), sa att en hvar, som viile afse vSxternas 

 struktur, cohledoner o. s. v. stamphides som kattare (Bo- 

 tanici hetcrodoxi). En annu stOrre ytterlighet var, att ett 

 system endast borde grundas pa ett enda organ, sa att vi 

 betrakta sasom ett stort framsteg, att man nu medgifver 

 att man bdr uppfatta dem alia, men subordinera dem efter 

 en allman princip, hvarigenom den enhet, som de a!dre sy- 

 stemerna stikte, vinnes pa" ett vida mer genomgi ipande och 

 natursannt satt. Hvad som likvai mest vittnar om Lin- 

 nes sakra blick ar, att, ehuru han sjelf insag sitt sexual- 

 system endaSt vara provisoiiskt och icke svara ernot ve- 



ten af stdrre anstrangningar i ynglingaaren, da man i barndomen der- 

 ifr§n blifvit befriad. I detta afseende ville jag dock fritaea den, som 

 af kSrlek omfattat Botaniken, emedan den alltid krafver sjelfverksamhet. 



