79 



sterilt bladknippe. Straen ensamma, fingerhoga, slutligen 

 anda till 8 turn h(jga , styfva , tjockare an hos ftfreg£ende, 

 raka, ofverallt trinda, nedtill omgifna af fa bladbarande och 

 vid eller nedanfdr midten af en bladlos slida. De nedersta 

 hladslidorna med IVia, hela kanter; de ofversta mot Spet- 

 sen smaningom vidare, morkt hinnkantade. Bladen oftast 

 koitare an straet, mjuka, grasgrona, rannformigt halftrinda, 

 mot spetsen plattade, glatta. Jx halfklotformigt-aggrundt, 

 % lin. langt. Fjdll smalspetsr.de, 4 — 5 ganger lungre an 

 basens biedd, nedtill opaca, smalt hinnkantade, upptill grOn- 

 bruna; de yttre manga ganger stOrre , skarmlika, det neder- 

 sla slidomfaltande, 3-mangnervigt utan hinnkanter. Standar- 

 hnappar aflanga, trubbiga, med afrundade Sndar, tre ganger 

 kortare an strSngarne. Ullen bildande ett fran horizontelt 

 tvar eller nagot hjertlik bas halft-cirkelrundt hufvud. 



5. E. rujescens: culmis solitanis, stolones breves emit- 

 tentibus: spica virginea oblongo-ovata , squamis triangulari- 

 lanceolatis, latitudine basis quadruple, longioiibus, acutiu- 

 sculis, margine angustissime byalinis; spica lanigera rotundato- 

 obovata , lana fulvescente-rufa. 



Ftirekommer i vattenfyllda karr i Lappland. 



Derma art forblandas lattast med E. russeolum , men 

 utgOr en sSrdeles upppnbar mellanlank melian densamma och 

 E. capitatiun. Det ar dessa bada jag i Cyper. Scand. p. 

 14 omnamnt mig hafva funnit vaxande tillsammans i ett 

 vattenfvlldt karr vid Kierkewaara , och det ar mvcket tro- 

 ligt, att den rika vattenmangden , som vanligt i Lappland 

 mycket fcjrsatt med je nockra , uifvit upphof till dessa foir- 

 Undringar. Med E. russeolum har den gemensaml det mera 

 slankiga och ho'gre, sp^nsligare straet, det mera utdragna 

 axet, de triangulSrt aflanga fjallen samt den myeket rtfd- 

 glansande ullen; men skiljes fran densamma genom ett mera 

 robust strS, vid hvars bas korta eller alldeles inga rotskott 

 utga, genom axfjallen, som aro spetsigare och nastan belt 

 och hallet opaca, samt genom ullen, hvilken ar mer an 

 dubbelt yfvigare, snarare hulfrund an lik en vid basen sam- 

 mandragen plvm samt mera silkesglansande. Med E. me- 

 dium ofverensstammer den till stra, bladskott och ull (som 

 dock ar rodare och vid basen mera sammandragen), men 

 skiljes genom den ofre nakna stralcden , som ar langre uf- 



