97 



siga; de yttre sma, slaka. Blommor hariga pa yttre 

 sidan, i spetsen ciiierade. 



cr. eximium. S jelk litdragen. Rotblad lancet tlika. 

 Stilt biyfargadt. II. viHosum E. B. t. £379. 



(}. tenellum. Stjelk kortare, mera spad. Rotblad laa- 

 cettlika eller jemnbredt-lancettlika. Stift gult. 

 Forekommer 2000 — 3000 fot ofvor hafvet. 



6. H. calcndulifloruin. Gion. Stjelk enkel eller gre- 

 nig, en- eller fa-blommig, hang, flockuliig, borst- 

 baiande. Rotbhid bredt aggrundt-spad'ika , trubbi.^a. 

 typiskt nastan cirkelrunda, hvasst tandcicle, pa birla 

 sidor hariga, afsmalnande ti!l vingade bladskaft. Stjelk— 

 blad ganska sma, jemnbredt-lancettlika. Hoik vid 

 basen rundad , luden utaf mjuka, vid basen svarta, 

 silkeslena har. Holkfjall afsmalnande, spetsiga; de 

 yttre slaka. Blommor hariga pa yttre sidan, i spet- 

 sen ciiierade. Stift blyfargadt. 



b. Nigrescentes. — Hoik luden eller harig; holkfjall till- 

 tryckta eller na"gra fa af de yltersta slaka. Blommor 

 nastan eller alldeles utan har pa yttre sidan, kort- 

 hariga eller nastan glatta i spetsen. 



7. B. gracilentum. GrOn Stjelk bladrik, en- eller fa- 

 blommig, kortharig, flockuliig, borstbarande. Rot- 

 blad lancettlika eller afliingt-spadlika, nastan trub- 

 biga, glest tandade, hariga eller ndstan glatta, af- 

 smalnande till bladskaft. Stjelkblad stora. Hoik bu- 

 kig, rundad eller kagellik vid basen, svart af mjuka, 

 sammetslena bar och borst. Holkfjall breda , till- 

 spetsade, tilltryckta, flockulliga i spetsen; de yttre 

 slaka. Blommor nastan glatta pa yttre sidan, foga 

 h&riga i spetsen. 



H. alpinum var. melanocephalum (till en del). 



H. alpinum Fl. D. t. 27. — (Denna endast pa Dovre 

 funna utmSrkta art, redan for flera a> sedan ur- 

 skiljd af Prof. Blytt. ar latt atskiljd och liknar i 

 hog grad H. glanduliferum, till hvilken namnde 

 figur cit. af Frolich.) 

 Vaxer 2500—1000 fut ofver hafvet. 



