98 



8. H. globosum. BlagrOn eller grOn. Stjelk en- eller 

 fa-blommig, flockullig, foga haiig. Hotblad aggrunda 

 eller aggrundt-spadlika , nagot spetsade eller trub- 

 Liga , helbreddude eller tandad j , g!aiia pa oTie sidan, 

 afsmalnande lill biadskaft. Biomknoppar klotrunda. 

 Hoik vid basen rundad, slutligen klotformlg, mirk 

 af ko:t;i, vid basen s\arta bar. H > I k fj a 1 1 talnka, 

 jernnbreda, afsmalnande, spetsiga , tilliryckta. Blom- 

 mor pa \ttre sidan nastan glatta, glatta eller tem- 

 meligen hariga i spetsen. Suit gult. 



FOiekommer vid 2500 — 4200 lots bojd. 



9. H. nigrescens. Gron. Stjelk enkel eller grenig, en- 

 eller fa-blommig, flockullig. Rotbhid aggrunda el- 

 ler lancettlika, groft och oregelbundet tandade, fdga 

 hariga eller nastan glatta pa ofre sidan med smala 

 biadskaft. Stjelkblad fa, lancettlika eller aflanga, 

 kort skaftade. Hoik vid basen iiggrund, mOikgrfin, 

 luden af mjuka, vid basen svarta h§r. Hoikfjall 

 breda, tillspetsade; de yttre trubbiga, flockulliga i 

 spetsen. Blommor glatta pa yttre sidan, i spetsen 

 korthariga. Stift so'brunt. 



H. nigrescens. Willd. Fiies Symb. p. 404. 

 Fo'rekommer vid 2 — 3000 Pots hojd. 



4 0. B. linguiatum. Gron. Stjelk enkel eller grenig, 

 fa-blommig. Rotblad lancettlika eller aflanga, spt-t- 

 sade, smatandade eller tandade, grofhariga pa ofre 

 sidan med korta skaft. Stjelkblad fa, lancettlika 

 eller aggrundt-afsmalnande, spetsiga, oskaftade. Hoik 

 bred, slutligen vid baspn afstympad, ganska mork 

 af mjuka, vid basen svarta har. Hoikfjall raka, 

 breda, afsmalnande, spetsiga. Blommor foga hat iga 

 vid spetsen Stift blyfargadt. 

 Vid 1500—2500 "fots hojd. 



4 I. H. senescens. GrOn. Stjelk enkel med fa blad och 

 blommor pa speda, uppstigande skaft. Rotblad el- 

 liptiskt-lancettlika, smatandade eller glest och tyd- 

 ligt tandade, hariga, skaftade. Stjelkblad jemnbredt- 

 lancettlika, afsmalnande till smala biadskaft. Hoik 

 vid basen aggrund, tatt tackt af vid basen svarta 



