101 



afven fdrsoka lemna eo utforligare redogCrelse , i delta num- 

 mer medgifver uttrymmet endast med fa" ord anmala: 



L E. P. Fries: Anteckningar ofver svamparnes geografiska 

 utbredning. 22 sid. 8:0. 



Da man ofver delta amne hittills endast egt spridda 

 uppgifter, har jag sok t samla tillhopa, hvad man i delta 

 amne fo'rut kant och ordna det elter allmanna grunder. 

 Skiljaktigheterna fran de fullkomligare vaxternas utbred- 

 ning har jag trott mig finna deruti, alt da" bland de sed- 

 nare det ar hufv udsakli^en varmen, som be^tammer vese- 

 tationens olikheter, ar del for svamparne nedeiborden och 

 luftens fuktighrt. Ehuru man vanligen for den liOgre vaime- 

 graden ar.ser de tropiska land^ma aitfattiga, sa haf\a vi 

 sokt visa, alt delta icke ar forhallandet i de iropiska ur- 

 skogarne, der fukligheten ar synnerligen stor; afvensom att 

 en yppig svampvegetalion i dessa lander traffas, vanligen 

 5, — 8,000 fot ofver hafvet, hvarest skogsregionen begynner. 

 Sa ar forhallandel pa Java, Himalaya 0. s. v. Att svam- 

 parne aro mindre afvikande efter varmegiaden och mera lik- 

 formigt fordelade emellan olika lander, beror afven deraf, 

 att basta svamptiden infaller i olika trakter under olika Srs- 

 tider sa t. ex. i Neapel i Dec, i det Ofriga sodra Europa 

 vanligen i Nov., i Tyskland i Oct. 01 h hos oss i Sept., 

 hvarunder temperaturen blir i dessa lander ungefar lika. 

 Endast bland de hogre svamparne har jag kunnat lenina en 

 i det speciclla gaende jemforelse, emedan de lagsta svam- 

 parne annu aro foga kanda, da de i allmanhet fOi bises af 

 i de extra-europeiska landerna resande Botanister. 



2. Th. M. Fries: De Stereocaulis et Pilophoris commentatio. 



42 sid. 8:0. 



Genom den nya riktning Lichenologien nu erhfdlit, aY 

 att hoppas, atl den skall vinna icke b!ott i omfang, utan 

 afven i klarhet och bestamdhet. Genom mikroskopiska 

 undersokningar har man funnit ganska vigiiga skiljemiirken 

 af sporernas furm och bildning, hvarigenom man vmner en 

 objectiv grund for bestamrnandet af sliiglen o<:h oiler, som 

 hittills varit m r, st beroende af ett uthildadt natursinne. Det 



