102 



torde likvai kunna sattas i fra*ga , nm man icke afven inom 

 Lichcnologien dervid gatt till ofverdrifven ytterlighet i slag- 

 tors och arters atskiljande (hvilket ar alia aldre Licheno- 

 logers asigl), och lamp'igast varit, att driija med do tallosa, 

 nya slagtenas bildande till dess man uudersokt samtliga ar- 

 terna. Ty i de nyare Lichenologiska systemerna hafva de 

 extra-europoiska lafvame blifvit forbisedda, hvilkas narmare 

 kannedom betydligen maste modifieia asigterna — mojhglvis 

 ocksa visa, att man icko obetingadt kan foitga i dot mikro- 

 logiska slagtbestammandet. — Narvarande afhandling, som 

 egentligon ondast 3r ett {-ammandrag af en utforlig, till 

 Kongl. Vet. Societoten ha' snides inlemnad afhandling jemte 

 tabeller, lemnar en fullstiindig beskri'ning af saval Euro- 

 peiska som extra-europei>ka arlerna, tillho'rande drtta vackra 

 och naturliga slagte, hvilket jemte Usnea star pa hogsta ut- 

 veekhngsgraden inom denna familj. Genom tiilgang icke 

 blott till Prof. Fiies herbarium, utan ock genom lorbindelse 

 med de fiesta Tvska, Franska, Engelska och Amerikanska 

 Lichenologer har foifattaren haft tiilgang till ett rikare ma- 

 terial, an vanligen ar fallet , hvarfore aila sakert kanda ar- 

 ter kunnat lullstandigt ana!ytiskt besknfvas. Sasom sadana 

 upptagas 23 arter, af hvilka 9 (alia extra-europiska) aro 

 nya, hvarjemte flera mindre kanda aro upptagna som under- 

 arter. For aldre tiders litteratur i detta amne ar fullstan- 

 digt redogjort. — Ett nytt slagte, staende emellan Stereo- 

 caulon och Cladonia framstalles, nemligen slagtet Pihphorus 

 mod trenne arter. Detta ar i sina biologiska forhailanden 

 sa uimdrkt, att det afven ofter aldre asigter maste bilda 

 ett eget slagte. Af detta har fo'rut icke nagon art varit 

 kiind (ran Europa, men afven i Norrige har en art, P. ro- 

 bustus, af Prof. Plytt blifvit upptackt pa fuktiga klippor vid 

 Austa-elv vid Aamodt i Osterdalen. Den ar icke blott den 

 mast utbildacfe arten i slagten, utan en verklig prydnad for 

 Skandinaviens Flora. E. P. Fries, HI. 



Personal-Hotiser. 



Enligt underrattelser fran Ktipenhamn har fragan ora 

 Botaniska professionens aterbesa'tlande efter Prof Liebman 

 blifvit afgjordt genom den sammas fordelning, sa" att fore- 



