114 



ar det nSgot obestamdt, egentligen oblique incumbens, liksom 

 hos Arabis lyrata L. Denna , som af denna anledning af 

 Hooker (Fl. Bor. Am.) hanfordes till Sisymbrium, aterfordes 

 afGray, anfOrde arbete, till Arabis. Man kanner redan flera 

 exempel pa ftiranderlighet i rota m nets lage, sa att denna 

 i olYigt vigtiga karaklcr ej ovillkorligt skiljer slagten, lika 

 litet som silicula och siliqua, hvilka bada fotekomma i de 

 htigst naturliga slagtena Draba, Nasturtium, Braya o s. v. 



34. Nasturtium anceps Wahl. ar en af de vaxter, 

 som, eburu oss val bekant och odlad fullkomligt konstant, 

 utlandske Botanistor sallan hafva reda pa, utan soka i for- 

 mer af N. palustre, N. silvestre — och derfore, som van- 

 ligt i Ivifvelaktiga fall, rakna till hybrider, ehuru atmin- 

 stone en af de formenta stamarterna icke finnes i samma 

 nejder. Delta ar en af anledningarne, hvarfore vi som kalla 

 for arten hvarken kunna citera Reichenbach eller Decan- 

 dolle; ty langt innan dessa hdrt denna vaxt namnas, med- 

 delades den mig af Dr Wahlenberg sjelf (-1824!) under namn 



af Nasturtium anceps. 



35. Thlaspi alpestre. Redan i Nov. Mant. Ill an- 

 marktes, att var inhemska i atskilliga, mindre vasendtliga om- 

 standigheter afvek fran den af en del utlandska forfattare 

 beskrifna. Den Svenska formen upptages nu som egen art 

 af Jordan under namn af Thlaspi brachypetalum , af Go- 

 dron och Grenier under namn af Thlaspi virgatum. Bada 

 hafva i var blommat i harvarande Botaniska tradgard , och 

 aro synnerligen svara att urskilja, ehuru den sednare ar 

 myeket utmarktar , sldrre och frodigare. Aldie fOrfattare 

 skiljde dem icke, och ovisst torde annu vara, hvilken af dem 

 skall anses for den akta Thlaspi alpestre, i fall de skiljas 

 som arter. Hilr kan endast Linnes herbarium gifva utslaget. 



36. Camelina. De trenne inhemska arterna aro sa 

 klart bestamda och val beskrifna af C. Bauhin och flera 

 hans efterfoljare, att man maste beklaga , att sednare for- 

 fattare afvikit ifran denna klara kalla. Vi hafva odlat alia 

 tre och funnel dem fullkomligt bestandiga; det samma har 

 Ruprecht i Petersb. Ac. Bullet, och flera noggranna obser- 

 vatorer t. ex. Godron och Grenier anmarkt. Den akta 

 C. sativa synes endast forekomma vild pa Gottland; det ar 

 till denna den akta C. dentata hor sasom varietet; men van- 



