DICRANUM SENDTNERI LIMPR. A MAGYAR FLÓRÁBAN 



A levéllemez sejtjei mindenütt egy réteget alkotnak; a sejtek 

 f;ila középvastagságú. A levél alján a sejtfal nem egyenletes vastag- 

 ságú, ezért a sejtek ürege sem egyenlő átmérőjű. A sejtfalak gyen- 

 gén hullámos-lefutásúak (2. kép 1. rajz). De nemcsak felületi képen 

 látjuk a sejtek sejtüregét egyenetlen átmérőjűnek, hanem hossz- 

 metszetben is (2. kép 6. rajz). A levelek alján két oldalt találjuk 

 a „levélzugsejt"-eket (Blattílügelzellen), a melyek egy jól határolt, 

 élesen megkülönböztethető, kissé kiálló csoportot alkotnak (2. kép 

 1, rajz S). Feltűnők már színüknél fogva, t. i. világos-sárgásbarna 

 foltot alkotnak a szemecskékkel telt, zöld sejtek területében. 



ÁltM Iában a levéllemez sejtjei nagyságára a következő táb- 

 lázat szolgáljon felvilágosításul: 



Mint minden mohánál, a melyeknél vezetőnynláb fejlődött, úgy 

 itt is természetesen más és más képet kapunk, ha a levél külön- 

 böző részeiből készítünk keresztmetszetet. A levél felső harmadából 

 készített keresztmetszeteket tünteti tel a tábla 2. és 3. rajza. A levél- 

 lemez sejtjei kerekdedek, egy réteget alkotnak, bár a két lemezfél 

 mindegyike egyenlő számú sejtből áll, mégis az egyik szárny rövidebb 

 valamicskével, a mi a rajzunkon is eléggé világos, A levéllemez- 

 sejtek cuticulája némely helyen szemölcs (papilla) módjára meg- 

 vastagodik s élesen fénytörő kékeszöldes, apró kúpként áll el a 

 sejttől: magasságuk 1 |x, sőt sokszor 1'5 [x. A vezetőnyalábot mind- 

 össze nénány sejt, az ű. n. „háti sejt"-ek (= Dorsal vagy Rücken- 

 zellen = cellulae dorsales) alkotják, úgy hogy alig emelkedik ki a 

 fonák felé a levélér (2. kép 3. rajz) ; a levél színe, tehát a szár 

 felé fordított részén a sejtek nagyobbak, ezek az ú. n. „hasi 

 seit"-ek (= Bauchzellen = cellulae ventrales. A „háti" és „hasi 

 sejt"-eknek osztódása révén mind nagyobb számú sejt vesz részt 



