26 IRODALMI ISMERTETŐ 



Az intézetben tartják a gyógyszerészeti növénytani gyakor- 

 latokat és a tanárjelöltek morfológiai gyakorlatait. A renflszertani 

 kollégiumok a városban, az egyetem épületében tartatnak meg. 

 Általában a professzoroknak kevés (2—6) heti órájuk van; a 

 többi idő a tudományos munkálkodásé és a kert, valamint a kolo- 

 niális állomás ügyeinek elintézésére szolgál. Kéthetenkint egyszer 

 az intézetben ülés van, a hol a fiatalabb alkalmazottak referál- 

 nak a fontosabb irodalmi újdonságokról. 



Ezekben foglaltam össze röviden a berlini kertre és inté- 

 zetre vonatkozó adataimat ; a mi viszonyainkat az ottaniakkal 

 egybevetve és többektől hangoztatott elmaradottságunkat mérle- 

 gelve nem szabad elfelednünk, hogy a berlini intézetre és kertre 

 az állam több mint 5 millió márkát áldozott és ez intézmények 

 évi dotácziója meghaladja a 200,000 márkát. 



A berlini botanikai intézet, múzeum és kert berendezésein, 

 a bennük folyó munkálatokon és ezek eredményein, szóval az 

 egész intézményen észre lehet venni, hogy ez a nagy német 

 kultúrának jelentékeny tényezője. 



(A szakosztálynak 1907 május 8-án tartott üléséből.) 



IRODALMI ISMERTETŐ. 



M a r t i u s : Flóra brasüiensis. Az elmúlt évszázad botanikai 

 irodalmának talán legnagyobbszabású alkotása fejeződött be a közel- 

 múltban : a Flóra brasiliensis, melynek elkészülte majdnem nyolczvan 

 esztendőt s több tudományos nemzedéket vett igénybe. 



C. F. Th. Marti US német botanikus Miksa József bajor 

 király megbízásából 1817 — 1820 években botanikailag átkutatta 

 Braziliát s erről az útjáról gazdag növényanyaggal tért vissza. Miután 

 a legfontosabb fajokat egy háromkötetes munkában (Nova genera et 

 species plantarum) közzétette, hozzáfogott az egész brazíliai flóra 

 szisztematikus felsorolását és ábrázolását tartalmazó nagy munkához. 

 Fejedelmi támogatásokkal (I. Lajos bajor király, Ferdinánd császár és 

 II. Pedro brazíliai uralkodó) sikerült is munkáját megvalósítani, mely- 

 nek keresztülvitele czéljából korának legjelesebb szakíerfiait csoporto- 

 sította maga körül. 



így keletkezett a Flóra brasiliensis — írja Úrban, az utolsó 

 szerkesztő — a botanikai irodalomban páratlanul álló munka, részint 

 mivel minden egyéb flóramunkánál nagyobb területet ölel fel,' részint 

 mivel azokat az anyag feldolgozásának tökéletességében és gondos- 

 ságában, valamint a mellékelt képek számában messze felülmúlja. 

 Minden egyes itt tárgyalt család egész monográfiának tekinthető, mert 

 nemcsak Brazihára szorítkozik, hanem kiterjeszkedik a szomszédos 

 területekre is, továbbá az egész csoport növényföldrajzi viszonyaira. 

 Természetesen ezt a nagy feladatot csak úgy lehetett megoldani, hogy 



