I • r 



NÖVÉNYTANI KÖZLEMÉNYEK 



A KIR. M. TERMÉSZETTUDOMÁNYI T/KSULAT 

 NÖVÉNYTANI SZAKOSZTÁLYÁNAK FOí.YÓ!RATA 



VII. KÖTET. 1908. 2. FÜZET. 



Bcrnátsky J.: A Convalíaría- és Ophíopogon-félékröL 



I. 



A Convallarieae (Engler et Praiitl. Xat. Pflanzenfam. 

 II, 5, p. 81 - 82) csoportjából egyesegyeclül a Convallaria majá- 

 lis, a gyöngyvirág honos Magyarországon. A többi idetartozó 

 faj mind exotikus lévén, közülök hazánkban eredetileg egy sem 

 fordul elő, mindazonáltal egyik-másik faj kedvelt szobanövény s 

 azért mégsem egészen ismeretlen előttünk. Elsősorban említem 

 az Aspidistra elalior nevű fajt, melyet levelénél fogva némelykor 

 tévesen gyöngyvirágnak néznek. De levele a g\öngy\irág levelé- 

 nél nagyobb, erős nyéllel bír s örökzöld. Virágja pedig egészen 

 más mint a gyöngyvirágé, húsos, szürkésen sárgásszínű, piros 

 pettyekkel tarkázott, nem hármas- hanem négyestagú azaz a 

 virágörvök száma négy. A tökocsánon csak egy virág jelenik 

 meg, ez pedig aLg emelkedik ki a föld fölé, miért is ritkán 

 veszik észre. Mint látni, ez a virág olyan sajátságos, hogy öko- 

 lógiailag inkább az Asarum europaeum-xfi, mint a gyöngyvirágra 

 emlékeztet. 



A Convallarieae közül a Beinechia carnea és a Rhoclea 

 japonica is könnyen tartható el szobában. Sőt — mint azt a 

 budapesti egyetemi növénytani kert példája bizonyítja — meg- 

 lelelö gondozás mellett szabadban is tenyészthető.^ 



A Reinechia carnea az elágazó, gyakran napszínre kerülő 

 rhizomájáról, sűrű, pázsitszerű lombozatáról s rózsaszínű virág- 

 járól, — ■ a Rhoclea japonica szélesen lándzsaalakú, kissé húsos, 

 tekintélyes nagyságú leveleiről s vastag tőkocsányon rövid viritás 

 után szembeötlő piros bogyóiról ismerhető meg. 



^ Tudtommal a magyar botanikusok körében a vélemények arra nézve, 

 hogy vájjon „növénytenyés/.tés" helyes kifejezés-e, eltérők. Ugyanis néme- 

 lyek azt hangoztatják, hogy csak „állattenyésztés" van, de búzát, árpát, 

 dinnyét, dohányt „termelni" szoktak. Ez mindenesetre helyes, de saját 

 nézetem odairányúl, hogy a két fogalom, növényt „tenyészteni" és búzát, 

 dinnyét „termelni", nem födi egymást s azért az egyik fogalom kifejezésére 

 a , tenyésztés", a másikra a „termelés" kifejezést használhatjuk. A „termelt 

 dinnye" a gazdaságilag értékesítendő termésre, a „tenyésztett növény" az 

 egész növényre vonatkozik tekintet nélkül arra, hogy annak a tenyésztett 

 növénynek melyik részét értékesitik. Más szóval „búza-, dinnyetermelés" 

 gazdasági, „növénytenyésztés" botanikai müvelet. így pl. „fatenyésztés" ■= 

 a botanikai értelemben vett fák i fás növények) tenyésztése, müvelése ; 

 „fatermelés" = az erdészetileg értékesítendő fa termelése, maga az eredmény. 



Növénytani Közlemények. 1908. VII. kötet, i. füzet. 4 



