A CORVALLARIA- ÉS OPHIOPOGON-FÉLÉkRÖL 51 



nyalábok tracheidagyűrű jeíöbbnyire csak 1 sejtrétegből áll, de a 

 nyaláb befelé fordult részén 2 — 3 rétegű is lehet ; az egész 

 nyaláb mediánsikjában (azaz a szerv rádiusában) kissé nyúlt, 

 oldalról kissé összenyomott. A traclieidagyúrún kívül faedények 

 is vannak, melyek javarészt a nyalábnak befelé, a szerv közép- 

 tengelye felé fordult részén foglalnak helyet ; közülük a trachei- 

 dáktól legtávolabb esők rendszerint a legritkásabban vastago- 

 dottak, nyilván legöregebb elemek, amelyeknek a szerv növeke- 

 dése alkalmával meg kellett nyúlniok. 



a) A hosszú hajtásokban a különálló, koncentrikus szerke- 

 zetű edénynyalábok száma csekélyebb, mindössze csak 4 — 6 

 találkozik ; de jó nagyok. X faedények részben pettyes, részben 

 csavaros vastagodásúak ; méretei : 30X36 ;x — 3X4 \y. 



h) A rövid hajtásban az edénynyalábok legtöbbje koncen- 

 trikus szerkezetű, még pedig erős, sűrűn pettyes vagy közel 

 lépcsőzetes vastagodása falakkal ellátott fáselemek veszik körül 

 a leptomát ; ezek tágabbak (30 X 24 a — 3 '^) mint a tracheida- 

 gyürűn kivül eső szűk, csavaros vastagodása gyengébb ele- 

 mek (18 ÍJ-). 



2. Reineckia carnea. A rhizoma gyengén zöldszinű s a leg- 

 több levélképlet rajta lomblevélszerű. Ennek megfelelően az ösz- 

 szes parenchymában chlorophyll is van s a levél szájnyílásaihoz 

 hasonló alkatú szájnyílás is találkozik. 



A sztereomagyűrű épen hogy meg van jelölve, 1—2 sejt- 

 sorú, főként a rövid tagokban elfásodik, chlorzjnkjóddal az oldal- 

 falak határozottan megsárgulnak. 



Az edény nyalábok nagyon széjjel vannak szórva. A hadroma 

 igen jelentéktelen kifejlődésű. A leptoma alatt tracheidacsuport 

 van s sokszor az egészet faparenchymaszerű sejtekből álló gyűrű 

 veszi körül, A faparenchyma az edénynyalábok legtágabb s leg- 

 tekintélyesebb elemeit szolgáltatja. Ez a szövet nyilván mechanikai 

 szolgálatra is van hivatva s ilyen értelemben kezdetleges kifej- 

 lődésű sztereomáról is lehet szó. A faelemek száma kevés, 

 szűkek, csavaros vastagodásúak. 



A rövid tagokban a faparenchyma kevesebb és gyengébb- 

 falú, de a tracheidák tágabbak s nagyobbak. 



o. Ehodea japonic.a. A barna epidermisz alatt barna, paren- 

 chymatikus, párához hasonló, de vékonyfalú sejtekből álló külső 

 kéreg következik, amely 6 —10 sejtsorú s nyilván a belső kéreg- 

 parenchymából másodlagos osztódás útján keletkezett, utólagos 

 merisztemakcpződés alapján. A belső, színtelen kéregparenchyma 

 sejtjei meglehetős vastagfalúak, ami az egész növény szöveteit 

 jellemzi. 



A középhenger határán a kéreg parenchymasejtjei nagyon 

 ellaposodnak, de más szöveti elváltozás, nevezetesen sztereoma- 

 gyűrű, nem konstatálható, amely jelenség a rövid-vastagtagú 

 rhizoma morphologiájának megfelel. 



Az edénynyalábok rendesen koncentrikus szerkezetűek, 



