ADATOK A MAGYAR-HORVÁT TENGERPART, DALilACZIA ÉS ISZTRIA FLÓRÁJÁHOZ OO 



zása sejtetek velünk a fejlődő flóra jókora előrehaladtát. Az idö 

 gyönyörű, s a tenger csendes volt. Fiúméból egyenesen Cirkve- 

 nicába hajóztunk, a hol a Drveiiik Kokan^-patak völgyét a Bodán- 

 várrom melletti kanyarulatáig s innen észak-keletre Marusici 

 község felé eső területet kutattuk. A sok Coronilla cserje sárga 

 szint kölcsönzött a hegyoldalaknak s lent az iit mentén Ostrya 

 r:arpmifoUa készült befejezni virágzását. A tavasz érdekességét 

 itt főkép a Prunus Mahaleb, Hesperis glutinosa, Aethioncma 

 saxatile, a Jiiniperus Oxi/cedrus a paraszita Arceuthohium Oxy- 

 <-edri-yel és a Trifolium suhterraneum teszik. A Bodán-várrom 

 környékén felleljük a Helichri/sum italicum-ot, a Cynoglossum 

 Columnae-xsX s tovább gyepesebb lejtökön Muscari Kerneri, 

 Symphytum tuherosum, OpÁioglossum vulgdtum és Primula Colum- 

 nae a feltűnőbb növények. Cirkvenicáról Jablanácra hajóztunk, 

 honnan csolnakkal Arbe-sziget legdélibb partjait kerestük fel. 

 Itt különösen fejlett vegetácziót találtunk. Már messziről feltűnt 

 a másfél méter magas Asphodelus ramosus, majd az Aréna bar- 

 hata. a sok Sonchus tenerrimus és Beichardia picroides. Megta- 

 láljuk itt a ritkább Crepis hulhosa-t töméntelen Muscari como- 

 simi (3 nephrocarpon társaságában. A sziget e részét kecskenyáj 

 legelte, körülrágva mindenütt az éppen nyíló pelyhes termésű Cratae- 

 gus transalpina-t, valamint a mediterrán Cytisus spinescens fiatal 

 hajtásait. A szúrós cserjék alján félénken meghúzódó Cydamen 

 repandum-ot tapossa s rongálja a legelésző állat. Parietaria judaica, 

 Vincetoxicum fuscatum, a ke'íikenyh'velii Silene venosa, meg az apró 

 Valantia mitralis, Alyssum sinuatum, Linaria simplex és az érde- 

 kes Coronilla scorpioides között tovább haladva, megpillantjuk a 

 tengerparton csoportokban nyíló szép Aspliodeline lutea-t. Ben- 

 nebb a sziget belseje felé mindenütt csak l-idturás sivatagot'^ 

 látunk, a hol a szőlőmunkások a venyigék felkötésével foglal- 

 koznak. Megrakodva növénykincseinkkel igyekeztünk vissza csol- 

 nakon Jablanácra éjjelezni. De ugyancsak, meglepett a hir, mely 

 szerint arbei növényeinket az ottan megtelepedett Phylloxera 

 elleni védekezés ürügye alatt el fogják kobozni. Sikerült meg- 

 mentenünk őket. Másnap korán, hajó-várás közben megtaláljuk 

 a jablanáci várhegyen is a Cytisus sjnnescens-t. Jablanácról 

 €irkvenicára érkezve, legott az átellenben fekvő Sillo-telepre, 

 tehát már Veglia-szigetre eveztünk. Dobrigno-öböl érintésével és 

 Jezero mellett elhaladva, nehéz küzdelmek árán a sok tövises 

 bozót között végre sötétben Castelmuschióba értünk. Sillo fölött 

 gyakori a Helleborus istriacus, a melyből a legtöbb példány 

 befejezte már virágzását. Jezero közelébe érve virágos réteket 

 találtunk, melyeken javában virágzott az Anthoxanthum odoratum, 

 Poa annua, a Luzula Forsteri, Lithosj^ermurn purpureo coeruleum^ 



^ Az elnevezéseket a cs. és k. katonai földrajzi intézet specziális tér- 

 képéről vettük. Lásd Zon. 25. Col. XI. és Zon. 27. Col. XII. 



- Ezen kifejezés alatt botanikusra nézve meddő területeket értünk. 



