IRODALMI ISMERTETŐ 71 



kimagyarázni: a fe:it már jelzett 4-ik, vagyis: ohemikai értékű pótló 

 hypotheséí volt kénytelen alkalmazni. S a miként V e r w o r n a maga 

 eiméleténél nem nélkülözhette a feszültség- tényezőit : contractiók 

 alakjában, akként B ü t s c h 1 i és R h u m b 1 e r a protoplasma hab- 

 szerkezetén alapuló felületfesziiltség mellett nem hagyhatták figyel- 

 men kívül az itt lefolyó és uralkodó vegyi folyamatoktól függő : 

 felületfeszültségbeli változások állandó befolyását sem. Csakhogy ők 

 annak eredetét egy speciális (a fehérje-szappan képződésének) chemiai 

 folyamatában keresik. J e n s e n pedig : a sejt „habsejtecskéinek" 

 lamella-falain át diífundáló emiűsió-vegyületek állandó folyamatában 

 s az igy létrejövő általános chemiai cserebomlásokban s az ezek által 

 feltételezett tensio-változásokban találja. 



A szakosztálynak 1907 márczius VS-hn és október 9-én tar- 

 tott üléséből. 



IRODALMI ISMERTETŐ. 



L. D i e 1 s : Jiigendfonnen und BliUhenreife ini Pflanzenreich. 

 130. 0., 30. á.. Berlin. 1906.) 



Az utóbbi évek botanikai irodalmában kétségtelenül egyike a 

 legértékesebb termékeknek D i e 1 s-nek előttünk fekvő munkája, mely a 

 biológiának és morphologiának számos érdekes pontjára vet világot. 



Míg régebben a virágzás beállását bizonyos korhoz vélték fű- 

 ződni, addig ma már közismeretes, hogy azt bizonyos külső körülmé- 

 nyek szabályozzák (fény, hő, nedvesség). Számos esetet soroltak fel 

 azonban az irodalomban, hogy a virágzás szárazság, vagy a vegetatív 

 működésekre más valami zavaró körülmény által, tetemesen siettetik. 

 Szerző összegyűjtötte az irodalomban előforduló számos ily koravirágzási 

 megfigyelést s azokat kellő kritikával rendezte is. Ilyen érdekes esetek 

 egyike a Swielenia Mahagóni Jacq. H e m s 1 e y által var. praecoci- 

 fiora névvel jelölt alakja, mely vízhiány folytán már 20 cm. magas- 

 ságben virágzásnak indult. Hasonlót gyanít a szerző számos oly iro- 

 dalmi adatnál is, melyek viszonylagosan törpe alakok virágzására 

 vonatkoznak. Ezekhez járulnak a szerzőnek kivált Nyugat-Ausztráliában 

 szerzett tapasztalatai, melynek flóráját nemrég megjelent másik mun- 

 kájában ecseteli. így szerző megfigyelt olyan Ewc■a?^/2?í^íS•-fajokat, me- 

 lyeknek hatalmas 20 méteres példányai mellett kis cserjealakjai 

 szintén virítottak. Hasonló ezekhez a jelenségekhez látható a Ricinus 

 €ommunis-ná\, mely hazájában több m. magas fa, míg nálunk, mint 

 egyéves növény, már az első nyár folyamán virágzik. 



Különösen élesen lép fel a szaporodó szervek függetlensége a 

 vegetatív kifejlődéstől azokban az esetekben, a mikor a fiatalkori s a 

 későbbi alak között morphologiai különbség van. (heteroblastia, Goebel). 

 E hetei'oblasztíkus esetekkel részletesen foglalkozik, s osztályozza is 

 azokat, a melyből kiderül, hogy azok sokkal tágabb körre terjednek, 

 mintsem a mennyire az eddigi vizsgálatok nyomán következtetni lehe- 

 tett, így a szerző által felállított első csoportba azok a heteroblasztiák 



